A KÚRIA
mint fellebbviteli bíróság
ítélete
Az ügy száma: Kf.VI.37.686/2018/4.

A tanács tagjai: Dr. Sperka Kálmán a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta előadó bíró,     Dr. Sugár Tamás bíró

A felperes: ... 
	
A felperes képviselője: Dr. ... ügyvéd 

Az alperes: alperes neve (alperes címe.)
		
Az alperes képviselője: Dr. ... kamarai jogtanácsos

A per tárgya: energiaügyben hozott közigazgatási határozat felülvizsgálata

A fellebbezést benyújtó fél: a felperes

A fellebbezés száma: 6.

Az elsőfokú bíróság neve, határozatának kelte és száma: Fővárosi Törvényszék 2018. április 11-én kelt 22.K.700.131/2018/4. számú ítélete

Rendelkező rész

A Kúria a Fővárosi Törvényszék 22.K.700.131/2018/4. számú ítéletét helybenhagyja.
Kötelezi a felperest, hogy 15 napon belül fizessen meg az alperesnek 30.000.- (harmincezer) forint fellebbezési eljárási költséget.
Kötelezi a felperest, hogy fizessen meg az államnak felhívásra 40.000.- (negyvenezer) forint fellebbezési illetéket.

Az ítélet ellen felülvizsgálatnak nincs helye.

I n d o k o l á s

A fellebbezés alapjául szolgáló tényállás

[1]	A felperesi felhasználási helyen a 2003. július 9. napján hitelesített 00150042 gyári számú gázmérőt 2003. július 29. napján szerelték fel. A 0246289 számú munkautalványon a felperes aláírásával elismerte, hogy a felszerelésre került plombákat, azok számát és sértetlenségét leellenőrizte. Ezt a tényt a felszerelés előtt a részére átadott plomba megvizsgálásával és a mintadarabokkal történő összehasonlítás után jelentette ki. Tudomásul vette, hogy a plombák sértetlenségéért felelősséggel tartozik.
[2]	A ... Kft. (a továbbiakban: Engedélyes) munkatársai 2011. március 19. napján a felhasználási helyen rendszerellenőrzést tartottak, amelynek során rendellenességet tapasztaltak, szabálytalan vételezést vélelmeztek. A 014154 számú ténymegállapító jegyzőkönyv szerint a számláló szerkezetet rögzítő ólomzárak eltérnek az eredetitől. A jegyzőkönyvben a felperes a gázmérő sérülését és a szabálytalan gázvételezés tényét nem ismerte el.
[3]	Az Engedélyes által megbízott ... igazságügyi szakértő szakvéleményében rögzítette, hogy a mérőházon jelentősebb külsérelmi nyomok nem voltak észlelhetők. A számlálószerkezet fedelét rögzítő plombákat vizsgálva, a plombák lenyomatai nem voltak megfelelők, a plombák lenyomatai az eredeti mintáktól eltérőek voltak, a lenyomatokon, illetve a fedelén idegen festés nyomai voltak láthatók. A jobb oldali plomba hiányos volt, a bal oldali számkarakter részlegesen volt látható. A plombák hátsó részei szintén nem voltak szabályosak. A bal és jobb plomba kiiktatásával a fedél leemelhető, a számlálószerkezet többféle beavatkozás számára is hozzáférhetővé vált. A szakvélemény összegzése szerint a mérőeszköz működését befolyásoló külső beavatkozás történt.
[4]	A szakértői véleményre figyelemmel az Engedélyes a felperessel szemben 540.000.- kötbér igényt támasztott.
[5]	A felperes panaszt terjesztett elő az alperesnél. Az eljárás során az Engedélyes a kötbér követelését 390.000.- forint összegre változtatta meg.
[6]	Az alperes a 2016. június 22. napján kelt FVFO_2016/604-5. számú határozatával a felperes panaszát elutasította. A földgázellátásról szóló 2008. évi XL. törvény (a továbbiakban: Get.) 99. § (6) bekezdésében, a Get. végrehajtásáról szóló 19/2009. (I.30.) Korm. rendelet (a továbbiakban: Vhr.) 1. számú mellékletét képező Gázelosztási Szabályzat (a továbbiakban: GESZ) 46. § (2) bekezdés f) pontjában, 47. § (4) bekezdésében, 47. § (1) bekezdés a)-c) pontjaiban, (3) és (4) bekezdéseiben, valamint a 48. § (9) bekezdésében foglaltakra utalással rögzítette, hogy az igazságügyi szakértői vizsgálat során azonosított plomba lenyomati eltérése, illetve a mérő sérülései a mérő felhasználási helyen történő felszerelését követően következtek be, ezért a felperest terheli a felelősség. A szakvélemény egyértelműen alátámasztotta, hogy a fogyasztásmérőn külső beavatkozás, és ezáltal a mérő szabálytalan vételezésre alkalmassá tétele történt. A felperes szerződésszegést követett el, amelynek következménye a kötbér fizetése.

A kereseti kérelem

[7]	A felperes keresetet terjesztett elő a határozat hatályon kívül helyezése és az alperes új eljárásra kötelezése iránt. Állította, hogy a rendelkezésre álló bizonyítékok nem támasztják alá a szerződésszegés tényét. Vitatta a szakértő szakmai kompetenciáját, sérelmezte a szakértői vizsgálat körülményeit, hangsúlyozta, hogy valamennyi rendelkezésre álló hitelesítési plomba lenyomattal össze kellett volna hasonlítani a fogyasztásmérő plombáját. Az Engedélyes a tényállást nem derítette fel, az alperesi határozat tényállása hiányos.
[8]	Az alperes a határozatban foglaltak fenntartása mellett kérte a kereset elutasítását. 
Az elsőfokú ítélet
[9]	Az elsőfokú bíróság jogerős ítéletével a felperes keresetét elutasította. Indokolásában a határozatban is megjelölt jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel rögzítette, hogy az alperes a szükséges mértékben teljes körűen feltárta a tényállást, az abból levont jogi következtetése okszerű. A hitelesítési bizonyítvány a fogyasztásmérő hiteles méréssel történő alkalmasságát megfelelően igazolja, a gázmérő felszerelésére vonatkozó dokumentum pedig alátámasztotta annak sértetlenségét. Ezen okiratokkal szemben a felperes a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (a továbbiakban: Pp.) 164. § (1) bekezdésében foglalt bizonyítási kötelezettségének nem tett eleget.
[10]	Az igazságügyi szakértői szakterületekről, valamint az azokhoz kapcsolódó képesítési és egyéb szakmai feltételekről szóló 9/2006. (II.27.) IM rendelet értelmében a szakértő megfelelő kompetenciával rendelkezett a szakvélemény elkészítéséhez. A szakvéleménnyel kapcsolatos kifogások tekintetében hivatkozott másik eljárásban készített szakvéleményt - eltérő tényállás miatt - nem tartotta alkalmas bizonyítéknak.
[11]	A felperesnek az egyéb plombákkal történő összehasonlításra vonatkozó bizonyítási indítványát, mint szükségtelent mellőzte, figyelemmel arra, hogy rendelkezésre állt az a plomba, amellyel a perrel érintett fogyasztásmérő hitelesítési plombáját össze kellett hasonlítani.

	A fellebbezés és ellenkérelem

[12]	A felperes fellebbezésében az elsőfokú ítélet megváltoztatását és elsődlegesen a határozat panasznak megfelelő megváltoztatását, másodlagosan a határozat hatályon kívül helyezését és az alperes új eljárásra kötelezését kérte. Harmadlagos kérelme az ítélet hatályon kívül helyezésére és az elsőfokú bíróságnak a per újabb tárgyalására és újabb határozat hozatalára utasítására irányult. Előadta, hogy különbséget kell tenni a hitelesítési plomba, valamint a jogi zár között. Az Engedélyes alkalmazottai hitelesítési plombát nem helyezhettek el a felszereléskor, azok megfelelőségét a felszereléskor a fogyasztó nem is ellenőrizheti. A munkautalványon - a plomba szóhasználat ellenére - csak a jogi zárakkal összefüggésben tett nyilatkozatot, az Engedélyes alkalmazottai mintadarabokkal nem is rendelkezhettek.
[13]	Sérelmezte, hogy a GESZ. 18.5. pontjával kapcsolatos hivatkozását az elsőfokú bíróság indokolás nélkül hagyta.
[14]	Érvelése szerint az eljárt szakértő megfelelő szakértői kompetenciával nem rendelkezik, a szakértői vélemény nem éri el a szakvélemény szintjét. Az alperesnek nemcsak azt kellett volna vizsgálnia, hogy a rendelkezésre bocsátott bizonyítékok formálisan megfeleltek-e a vonatkozó jogszabályi előírásoknak, hanem azt is, hogy azok tartalmuk alapján is alkalmasak-e a szerződésszegő magatartás alátámasztására.
[15]	Az elsőfokú bíróság figyelmen kívül hagyta azt a hivatkozást is, hogy az Engedélyes üzletszabályzatában foglaltak ellenére az igazságügyi szakértő kiválasztásában semmilyen módon nem vett részt.
[16]	A hitelesítési hatóság tájékoztatására utalással hangsúlyozta, hogy a szakértőnek nem egy, hanem három, illetve négy fényképpel kellett volna összehasonlítania a mérőn lévő plombákat, hiszen csak így lehetett volna teljes körű az összehasonlítás. Fennáll ugyanis a lehetősége annak, hogy a plombák a másik kettő, illetve három lenyomattal egyezőséget mutathatnak. Ezt a hiányosságot korrigálta volna a megalapozatlanul mellőzött bizonyítási indítványa.
[17]	Az alperes fellebbezési ellenkérelmében az elsőfokú ítélet helybenhagyását kérte.

A Kúria döntése és jogi indokai

[18]	A fellebbezés nem alapos.
[19]	A Kúria a fellebbezést a Pp. 340. § (5) bekezdése szerint tárgyaláson kívül bírálta el.
[20]	A Kúria az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 253. § (3) bekezdése alapján a fellebbezési kérelem és a fellebbezési ellenkérelem keretei között vizsgálta. Ennek során megállapította, hogy az elsőfokú bíróság helytállóan tárta fel a jogvita elbírálásához szükséges tényállást, a vonatkozó jogszabályi rendelkezések helyes értelmezésével helytállóan jutott arra a következtetésre, hogy a felperes keresete nem alapos. Kifejtett indokait a Kúria maradéktalanul osztja, a fellebbezésben előadottra utalva a következőket hangsúlyozza.
[21]	Helytálló az a felperesi előadás, miszerint különbség van a hitelesítési plomba és a jogi zár között. A hitelesítési plombákat a hitelesítő hatóság szereli fel a mérőeszközre, amelyet a hitelesítési bizonyítvány, mint közokirat igazol. A sárga színű jogi zárakat a befolyó és kiömlő vezetékekkel történő csatlakozási pontokon helyezik el a mérő felszerelése során. A felperes azonban a munkautalványon a mérő sértetlenségét igazolta aláírásával anélkül, hogy különbséget tett volna a hitelesítő plomba és az Engedélyes által felhelyezett plombák között. Ezzel tehát elismerte, hogy mind a felszereléskor elhelyezett, mind pedig a mérőn már meglévő, a hitelesítő hatóság által felrakott plomba sértetlen. Ennél fogva nincs jelentősége annak, hogy melyik plombának mi a pontos, szakszerű, illetve jogi kifejezése, mert tény az, hogy a felszereléskor mint a kétféle plomba sértetlen volt, amelyet a felperes aláírásával tanúsított.
[22]	A GESZ 18.5. pontja szerint a plomba sérülésére az engedélyes csak abban az esetben hivatkozhat, ha azt a felhasználó, dokumentáltan, azonosítható módon, sérülésmentes állapotban vette át a földgázelosztótól. A plombák számára, azonosítójára és sérülésmentes külsejére vonatkozóan a felhasználót írásban tájékoztatni kell.
[23]	Mivel nem az Engedélyes helyezi fel a hitelesítési plombát a mérőre, azzal ő nem rendelkezik, így át sem adhatja a felhasználónak, ezért a GESZ 18.5. pontjában foglalt szabály csak az Engedélyes által felhelyezett plombára vonatkozhat. Az Engedélyes által felhelyezett plombákra vonatkozó adatokat pedig a felperes által aláírt munkautalvány tartalmazza, így a GESZ 18.5. pontjában foglalt előírás nem sérült. Az elsőfokú bíróság a kérdést vizsgálta, ítéletében rögzítette, hogy a gázmérő felszerelésére vonatkozó dokumentum alátámasztotta a mérőóra sértetlen állapotban történő felszerelését.
[24]	A felperes minden jogi alap nélkül hivatkozott a szakértői kompetencia hiányára, puszta feltételezése nem elegendő állításai alátámasztására. A felperes előtt ismert volt az igazságügyi szakértő személye, nem volt elzárva attól a lehetőségtől, hogy más szakértőre tegyen javaslatot. Az eljárt szakértő kompetenciáját a szakértői vizsgálat során nem vitatta. Az, hogy a felperes számára kedvezőtlen eredménnyel zárult a szakértői bizonyítás, nem igazolja, hogy a szakértő a szakvélemény elkészítéséhez szükséges szakértelemmel nem rendelkezett.
[25]	A szakvélemény megfelel a szakvéleménnyel szemben támasztott követelményeknek, abból egyértelműen megállapítható, hogy a szakértő milyen vizsgálódás alapján jutott összegző megállapítására. A felperes ezek cáfolatára szakértői bizonyítást nem indítványozott, a gázmérőre vonatkozó szakértői ténymegállapításokat maga sem cáfolta. Valós aggály így a szakvéleménnyel kapcsolatban nem merült fel.
[26]	Az elsőfokú bíróság megfelelő indokolást adott a felperesnek az egyéb plombákkal történő összehasonlításra vonatkozó bizonyítás mellőzésére is. A jogvita szempontjából ugyanis jelentősége annak van, hogy a plomba lenyomatokon, illetve a fedelén idegen festés nyomai láthatók, a jobb oldali plomba hiányos, a bal oldali számkarakter részlegesen látható. A bal és jobb plomba kiiktatásával a fedél leemelhető, a számláló szerkezet többféle beavatkozás számára is hozzáférhetővé vált, azaz a mérőeszköz működését befolyásoló külső beavatkozás történt. E körülményeken semmilyen plombával való összehasonlítás nem változtatna, a szerződésszegő magatartás akkor is megállapítható, ha a fogyasztó a hiteles, eredeti plombákat iktatná ki a fedél leemelhetősége érdekében.
[27]	A GET 99. § (6) bekezdése szerint a fogyasztásmérő berendezés állagmegóvása és védelme a fogyasztó kötelezettsége.
[28]	A GESZ 46. § (2) bekezdés f) pontja értelmében szerződésszegésnek minősül különösen, ha a felhasználó szabálytalanul vételez.
[29]	A GESZ 47. § (1) bekezdés b) pontja szerint szabálytalan vételezésnek minősül, ha a felhasználó a gázmérőn vagy mérési rendszeren elhelyezett plomba vagy a mérőberendezés megrongálásával a gázmérőt méretlen gáz felhasználására alkalmassá teszi.
[30]	A kiemelt jogszabályi rendelkezésekből látható, hogy a felhasználó bármelyik, azaz akár a gázmérőn elhelyezett, akár az Engedélyes szakemberei által, a mérési rendszeren felszerelt plombát megrongálja, szerződésszegést követ el. A fogyasztásmérő berendezés állagmegóvása és védelme a fogyasztó kötelessége, a plomba megrongálása, illetve a gázmérő méretlen gáz vételezésre alkalmassá tétele a fogyasztó érdekkörébe tartozik, ennek következményeit neki kell viselnie.
[31]	A szakértői vélemény nem cáfolt megállapításaira figyelemmel a GESZ 47. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt felhasználói szerződésszegés megvalósult.
[32]	A fentiekre figyelemmel a Kúria az elsőfokú bíróság ítéletét a Pp. 253. § (2) bekezdése alapján helybenhagyta.

	A döntés elvi tartalma 

[33]	Amennyiben a felhasználó a gázmérőt sérülésmentesen átvette, és akár a gázmérőn elhelyezett hitelesítési, akár az Engedélyes szakemberei által, a mérési rendszeren felszerelt plombát megrongálja, szerződésszegést követ el. A fogyasztásmérő berendezés állagmegóvása és védelme a fogyasztó kötelessége, a plomba megrongálása, illetve a gázmérő méretlen gáz vételezésre alkalmassá tétele a fogyasztó érdekkörébe tartozik, ennek következményeit neki kell viselnie. 

Záró rész
[34]	A pervesztes felperes a Pp. 78. § (1) bekezdése szerint köteles az alperes fellebbezési eljárási költségét megfizetni.
[35]	Az illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 39. § (3) bekezdés d) pontja és 46. § (1) bekezdése szerinti mértékű fellebbezési illetéket a felperesnek a bírósági eljárásban alkalmazandó költségmentességről szóló 6/1986. (VI.26.) IM rendelet 13. § (2) bekezdése szerint kell megfizetnie.
[36]	Az ítélet elleni felülvizsgálatot a Pp. 271. § (1) bekezdés e) pontja zárja ki.
Budapest, 2019. január 9.
Dr. Sperka Kálmán s.k. a tanács elnöke, Dr. Vitál-Eigner Beáta s.k. előadó bíró, Dr. Sugár Tamás s.k. bíró
 
A kiadmány hiteléül:
tisztviselő