Pécsi Ítélőtábla
Pf.VI.20.776/2012/5. szám

A Pécsi Ítélőtábla a dr. Nagy Sándor ügyvéd által képviselt felperes neve címe felperesnek - a dr. Zeisz Ottó ügyvéd (fél címe 2) által képviselt alperes neve címe alperes ellen jóhírnév megsértése miatt indított perében a Kaposvári Törvényszék 2012. szeptember 17. napján kelt 23.P.20.205/2012/8. számú ítélete ellen a felperes által 9., az alperes által 10. sorszám alatt benyújtott fellebbezés folytán meghozta a következő

í t é l e t e t :

A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletét - fellebbezett részében - részben megváltoztatja akként, hogy mellőzi annak megállapítását, hogy az alábbi bejegyzések sértik a felperes jóhírnévhez fűződő személyiségi jogát:
„Magam részéről az biztos, hogy lyukas 2 fillért sem adok ennek a trükkös lenyúlásra szakosodott fantom cégecskének."
„Még a fekete szín is túl világos ezeknek! Ha annál lenne sötétebb, én olyan listára tettem volna ezt az agresszív, rosszindulatú arrogáns bandát."

Kötelezi a felperest és az alperest, hogy fizessenek meg a Magyar Állam javára, külön felhívásra, külön - külön 48.000 - 48.000 (negyvennyolcezer - negyvennyolcezer) forint feljegyzett másodfokú eljárási illetéket.

A másodfokú eljárásban felmerült perköltséget mindkét fél maga viseli. 

Az ítélet ellen fellebbezésnek helye nincs.

	I n d o k o l á s

Az elsőfokú bíróság ítéletében megállapította, hogy a felperes üzemelteti az ....com és az ....com domain neveken keresztül elérhető ....com nevű honlapot. Az internetes oldal a felhasználók számára ingatlanhirdetések elhelyezését vállalta. A felperes a ... bejegyzett társaság, törvényes képviselője B.S..

Az alperes üzemelteti az ....hu nevű honlapot. A honlapon „Csalók, visszaélők vagy tisztességes, becsületes hozzáállás? ....com" címmel jelent meg egy cikk, amelyhez kommentek, hozzászólások kapcsolódtak. A bejegyzések közül a felperes többet sértőnek érzett.

Ezért keresetében annak megállapítását kérte, hogy az alperes megsértette a jóhírnévhez fűződő személyiségi jogát, kérte továbbá őt a további jogsértéstől eltiltani és perköltség megfizetésére kötelezni az alábbi kommentek miatt:
„Mindjárt itt a tárgyalás, jó lenne tudni, hogy nyert-e valaki pert ezek a mocskok ellen.%D országba, vagy seholsincs országba, ahol a seholsincs bíróság ítélkezik. Tehát az ő szempontukból könnyű a dolog: beperelnek valakit és ha nyernek, ezerrel tolják, ha buknak, akkor meg eltűnnek. Ezt megelőzendő, mi kértünk perköltség előleget, ami azt jelenti, hogy ha buknak, legalább a költségekkel ne tűnjenek el..."
„Sajnos én is az egyik áldozat vagyok. Nem tudtam elérni őket és rendületlenül küldik a fizetési felszólításokat. Soha senki nem elérhető, hogy tisztázzam a helyzete a jogtalan követelésükkel kapcsolatban."
„A döntést mindenkinek magának kell meghoznia a felperes (neve), a ... felperes neve .., kula-bula offshore cégecskével szemben! Magam részéről az biztos, hogy lyukas 2 fillért sem adok ennek a trükkös, lenyúlásra szakosodott fantom cégecskének.
A történetben az a legszomorúbb, hogy az illetékesek éveken keresztül hagyták, hagyják, hogy az ... Ltd. háborítatlanul végezze arcátlan tevékenységét. 
Az emberek többsége fél, a mai gazdasági helyzetbe kiszolgáltatottnak és kifosztottnak érzik magukat.
A polgárok az elszegényedésük arányában vesztik el a még maradék, védekező képességüket is. Így nem csoda, hogy csak az ilyen kóklerek tudnak érvényesülni.
No de,
- mi van akkor, ha valaki megelégeli, hogy az ..../....com ..., kula-bula offshore cégecske tulajdonosi köre, háborítatlanul zaklassa?
- mi van akkor, ha a vélelmezhetően fő nyikhaj B.S. egyszer csak megrázza a „pofonfát"?
A döntés a mienk!"
„Még a fekete szín is túl világos ezeknek! Ha annál lenne sötétebb én olyan listára tettem volna ezt az agresszív, rosszindulatú arrogáns bandát."
„Az is jó lenne én is kimennék vele a hóra..."
„Az ilyeneket Kínában hogy díjaznák? Gondolom, kissé határozottabban. Ez a szemétláda olyan cégeket csinál és utána bebuktat, amely egy fillért sem fizet be az államnak. Jó hír? Jó lenne, ha a tárgyalásodra összejönnének a károsultak és 10 percre odaadnák játszani a tömegnek ezt a buzit."
„Nem kéne bántani a Szentéletű Tisztakezű Embert! Főleg a Jó Hírnevét!!! Ja, hogy az édesanyját is kifosztorgálta a ... szerint, ettől mág a goggle 400 ezer negatív híre az ....com-ra sem lehet érvényes, ha azt ő mondja!!! Majd jól feljelenti őket, téged meg engem is...
„Addig biztos, amíg a HATÓSÁGOK aktatologató versenyben vannak."

Az elsőfokú bíróság ítéletében megállapította, hogy az alperes az általa szerkesztett ....hu honlapon megjelent „Csalók, visszaélők vagy tisztességes, becsületes hozzáállás? ....com" cikkhez tartozó hozzászólásokban szereplő alábbi kifejezések megjelentetésével megsértette a felperes jóhírnévhez fűződő személyiségi jogait:
„...jó lenne tudni, hogy nyert-e valaki pert ezek a mocskok ellen."
„Magam részéről az biztos, hogy lyukas 2 fillért sem adok ennek a trükkös lenyúlásra szakosodott fantom cégecskének."
„Még a fekete szín is túl világos ezeknek! Ha annál lenne sötétebb, én olyan listára tettem volna ezt az agresszív, rosszindulatú arrogáns bandát."

Ezért az elsőfokú bíróság eltiltotta az alperest a további jogsértésektől. A felperes keresetét ezt meghaladóan elutasította. Kötelezte a feleket, hogy fizessenek meg külön - külön az illetékes állami adóhatóság felhívására 13.500-13.500 forint feljegyzett eljárási részilletéket a Magyar Állam javára. Az egyéb perrel felmerült költségekről úgy rendelkezett, hogy azokat a felek maguk viselik.
Az elsőfokú bíróság ítéletét a Ptk.78.§-ának (1) és (2) bekezdésére, valamint 84.§-ának (1) bekezdés a) és b) pontjára alapította. 

Indokolásában kifejtette, hogy a felperes cég a ... Köztársaságban törvényesen bejegyzett gazdasági társaság, törvényes képviselője B.S., és a cég perbeli jogképességgel rendelkezik.

A felperes által kifogásolt kommentek közül figyelmen kívül hagyta a B.S-ra, mint magánszemélyre vonatkozó véleménynyilvánításokat, mivel a személyhez fűződő jogokat csak személyesen lehet érvényesíteni. Az egyéb bejegyzések közül kiválasztotta azokat, amelyekből a felperes gazdasági társaság személye - a kommenteket megelőző cikkel együtt vizsgálva - egyértelműen felismerhető legalább a szűkebb szakmai körben. Ezt követően annak a kritériumnak vetette alá a bejegyzéseket, hogy melyek azok, amelyek túllépik a szabad véleménynyilvánításhoz való jogosultság határait, melyek azok, amelyek indokolatlanul bántó, lekicsinylő, durván sértő kifejezéseket használnak a nem vitásan rossz társadalmi megítélésű felperes céggel szemben. Mindezek után a már ismertetett döntést hozta - azzal, hogy a pernyertesség és pervesztesség aránya között számottevő különbséget nem talált.

Az elsőfokú bíróság ítélete ellen mindkét fél fellebbezéssel élt. 
A felperes további három kifejezésről kérte megállapítani, hogy személyiségi jogát sérti: 1. „kula-bula offshore cégecske", 2. „trükkös, lenyúlásra szakosodott fantom cégecske", 3. „ilyen kóklerek". 
Az alperes az ítélet megváltoztatását, és a kereset teljes elutasítását kérte. Másodlagosan indítványozta az ítélet hatályon kívül helyezését, és az elsőfokú bíróság új eljárásra utasítását. 
Mindkét fél a másik felet kérte a teljes perköltségben marasztalni.

Az alperes fellebbezése részben alapos, a felperes fellebbezése alaptalan.

Az elsőfokú bíróság a tényállást lényegében helytállóan állapította meg, de az abból levont jogi következtetés csak részben helyes.

A másodfokú bíróság az elsőfokú bíróság ítéletében megállapított tényállást az alábbiakkal egészíti ki:
Az alperes a ... elnöke. A felperes cég ingatlanhirdetési tevékenységét nem tartotta tisztességesnek, ezért a fogyasztók figyelmét fel akarta hívni a felperes - általa kétesnek ítélt - tevékenységére. Ezzel összefüggésben tette közzé a „Csalók, visszaélők vagy tisztességes, becsületes hozzáállás? ....com" cikket, melyhez blogbejegyzéseket, véleményeket várt.

A Gazdasági Versenyhivatal a Vj-122-183/2010. számú, 2011. december 20-án meghozott határozatában (23.P.20.205/2012/2/A.) megállapította, hogy az felperes és a .... tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatot folytattak, amikor a) figyelmen kívül hagyták a szolgáltatásokkal kapcsolatban megfogalmazódott fogyasztói panaszokat, b) kereskedelmi gyakorlatuk kapcsán figyelmen kívül hagyták a honlapokat 2009. augusztus 14. előtt üzemeltető vállalkozások által alkalmazott általános szerződési feltételek egyes pontjainak érvénytelenségét kimondó bírósági ítéletet, c) a honlapokon hirdető személyekkel kapcsolatot felvenni szándékozó fogyasztókat megtévesztésre alkalmas módon tájékoztatták egyes, a honlapokon szereplő ingatlanok hirdetéseinek aktualitásáról, d) a honlapokon hirdető fogyasztók előtt elhallgatták a velük a hirdetéssel összefüggésben kapcsolatot felvenni szándékozó személy regisztrációs kötelezettségét, e) agresszív kereskedelmi gyakorlat tanúsításával törekedtek a fogyasztókat rávenni a velük szemben a honlapokon elhelyezett hirdetések kapcsán támasztott követelések teljesítésére. A jogsértés megállapítása mellett a Gazdasági Versenyhivatal a két vállalkozásra összesen 5.600.000 forint - a jelen per felperesére 4.500.000 forint -  bírságot szabott ki. Egyúttal megtiltotta a két cég számára a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat további folytatását, valamint  kötelezte őket, hogy a határozat rendelkező részét a ... című napilapokban meghatározott méretű hirdetés formájában tegyék közzé kommentár nélkül. A határozat bírósági felülvizsgálata még nem zárult le a fellebbezés benyújtásának idején, 2012. novemberében. 

Az alperes a fellebbezéséhez csatolta a Gazdasági Versenyhivatal közleményét arról, hogy a www.....com <http://www...com/>, a www.....com <http://www.....com/> és a www.....net <http://www.....net/> internetes oldalakat üzemeltető, ugyanazon adatbázis alapján működő felperes, illetve a .... cégek ellen a Gazdasági Versenyhivatal által benyújtott közérdekű kereset alapján a F Törvényszék első fokon 2012. április 27. napján hozott ítéletet. Kimondta, hogy az ugyanazon adatbázis alapján működő, lakáshirdetéseket tartalmazó ingatlanportálok 2009. augusztus 14. és 2010. május 29. között hatályos általános szerződési feltételeinek számos nevesített pontja valamennyi szerződő félre kiterjedő hatállyal érvénytelen. 

A másodfokú bíróság az elsőfokú ítélet jogi indokolását az alábbiakkal egészíti ki:

A Ptk.78.§-ának (2) bekezdése rögzíti, hogy a jóhírnév sérelmét jelenti különösen, ha valaki más személyre vonatkozó, azt sértő, valótlan tényt állít, híresztel vagy való tényt hamis színben tüntet fel.

A felperes az alperessel szemben személyiségi jogvédelmet nem az alperes által kifejezett gondolati tartalom, hanem az ismeretlen személyek által ahhoz fűzött megnyilatkozások (kommentek) miatt kért és mint ezeknek teret engedő személyt kívánta az alperest polgári jogi felelősségre vonni. A jóhírnév megsértésének külön nevesített törvényi esetei közül nyilvánvalóan nem illeszthető az alperes magatartására a valótlan tényállítás és a való tény hamis színben való feltüntetése. A híresztelés megvalósulásának a vizsgálata során pedig figyelemmel kell lenni arra, hogy a magyar jog fogalomrendszerében a híresztelés valaminek, mint hírnek széles körben mások számára való továbbadása, másokkal való közlése (A magyar nyelv értelmező szótárának III. kötete, Akadémiai Kiadó, Budapest, 1960., 263. oldal.). Következésképpen híresztelésnek a hír továbbadása, azaz a gondolatnak a közlése, az értesülés megosztása minősül (BDT2012.2742.). Ez aktív és tudatos magatartást feltételez, vagyis a jogot sértőnek a tudata át kell fogja a jogsértő tényállítást, illetve véleménynyilvánítást, és azt kommunikatív módon saját tudattartalomként kell a nyilvánossággal megosztania. A perben eldöntendő kérdés az volt, hogy felelősséggel tartozik-e a honlap üzemeltetője (fenntartója) az ott mások által elhelyezett tartalmakért, az adott esetre szűkítve konkrétan az ún. kommentek tartalmáért.

A jelen esetben az alperes képes a jogsértő tartalom eltávolítására, moderálhatja a kommenteket. Feltéve, hogy tudomást szerez azok jogsértő jellegéről. Az nem várható el a honlap üzemeltetőjétől, hogy folyamatosan figyelemmel kísérje az összes hozzászólást, bejegyzést - különösen nagyobb tartalomszolgáltatók esetében. Az viszont mindenképpen elvárható, hogy ha tudomására jut, hogy jogsértő tartalom került az általa üzemeltetett honlapra, azt távolítsa el mihamarabb. Ha nem törli, azzal kifejezésre juttatja, hogy egyetért a jogsértő tartalommal. Ebben az esetben pedig a fent adott általános szempontok szerint is megvalósítja a Ptk.78.§-ában írt jóhírnévsértést. 

A perbeli esetben legkésőbb a keresetlevél kézbesítésével tudomást szerzett az alperes a felperest sértő kommentekről. Az alperes a személyiségi jogi jogsértést azáltal valósította meg, hogy nem távolította el a felperes által nála kifogásolt, őt sértő bejegyzést/bejegyzéseket.

A jelen per tárgyát képező kommentek nem tényállításokat, hanem véleményeket tartalmaznak. A kommenteket elemezve a bíróságnak abban kellett állást foglalnia, hogy mely kijelentések lépik túl a szabad véleménynyilvánítás korlátait, egyúttal melyek azok, amelyek kirívóan durva, bántó, lekicsinylő, lealázó jellegűek, mert csak ezek valósítják meg a jóhírnév megsértését (BH1993.89., BH2003.407., BDT2012.2740., BDT2006.1466.).

Az Alkotmánybíróság 36/1994. (VI.24.) AB számú határozatában kifejtette, hogy a szabad véleménynyilvánításhoz való jog a véleményt - annak érték- és igazságtartalmára tekintet nélkül - védi. A véleménynyilvánítás folyamatában helye van minden véleménynek, jónak és rossznak, kellemesnek és sértőnek egyaránt. Rögzítette, hogy az értékítéletre, az egyén személyes véleményére, a véleménynyilvánítási szabadság minden esetben kiterjed, függetlenül attól, hogy az értékes vagy értéktelen, igaz vagy hamis, érzelmen vagy észérveken alapul. A szintén alkotmányos oltalom alatt álló emberi méltóság, becsület, jóhírnév azonban az értékítéletben megnyilvánuló véleménynyilvánítási szabadság külső korlátja lehet.

A fenti szempontokat szem előtt tartva a másodfokú bíróság úgy ítélte meg, hogy a „Még a fekete szín is túl világos ezeknek, ha annál lenne sötétebb én olyan listára tettem volna ezt az agresszív, rosszindulatú arrogáns bandát." vélemény kétségtelenül negatív vélemény, de a véleménynyilvánítás szabadsága határain belül marad. Nem kirívóan durva, bántó, lekicsinylő, lealázó, ezért mellőzte annak megállapítását, hogy az alperes e komment eltávolításának elmulasztásával megsértette a felperes jóhírnévhez fűződő személyiségi jogát.

Az elsőfokú bíróság által személyiségi jogsértőnek minősített „Magam részéről az biztos, hogy lyukas 2 fillért sem adok ennek a trükkös, lenyúlásra szakosodott fantom cégecskének." bejegyzésből a „trükkös, lenyúlásra szakosodott fantom cégecske"    sértő jellege merülhet fel esetleg. E véleményt azonban a Kúria, mint felülvizsgálati bíróság Pfv.IV.20.952/2012/4. számú ítéletében lényegében már értékelte. Kifejtette, hogy az emberek „lehúzására", „átverésére", „lenyúlására" vonatkozó, illetve a bűncselekmény gyanúját is felvető közlések a hozzászólóknak a felperes tevékenységéről alkotott véleményét jelentik. A felperes gazdasági tevékenységét félrevezetőnek, bűncselekményt megvalósítónak, illetve tisztességtelennek minősítő hozzászólások - miután való tényeken alapulnak - a személyiségvédelmet nem alapozzák meg. A „trükkös, lenyúlásra szakosodott fantom cégecske" minősítés a másodfokú bíróság véleménye szerint - a Kúria álláspontjával egyezően - személyiségi jogi jogsértést, jóhírnévsértést nem valósít meg, ezért ennek megállapítását is mellőzte.

A felperes által kifogásolt kifejezések közül a másodfokú bíróság mindössze egyet: a „mocskok" véleményt találta kirívóan bántónak, lealacsonyítónak, megalázónak, személyiségi jogsértést, jóhírnévsértést megvalósítónak.

A felperes fellebbezésével összefüggésben a másodfokú bíróság az alábbiakat rögzíti még:

A „trükkös, lenyúlásra szakosodott fantom cégecske" kifejezés a másodfokú bíróság álláspontja szerint - a körülményekre tekintettel - nem személyiségi jogsértő.
A „kókler" kifejezést sem ítélte a másodfokú bíróság indokolatlanul durva, bántó, lealacsonyító jelzőnek. A kókler jelentése a Magyar Értelmező Kéziszótár szerint: 1. szemfényvesztő vásári mutatványos, 2. másokat szemfényvesztő módon félrevezető ember. Ez a jelző a Kúria Pfv.IV.20.952/2012/4. számú ítéletének ismeretében, az ott kifejtett indokok alapján szintén nem lehet személyiségi jogot sértő.

A „kula-bula" kifejezést a másodfokú bíróság pontosan értelmezni nem tudta. A Magyar Értelmező Kéziszótárban ilyen szó nem szerepel. Az internetes szlengszótárakból a „kula-bula" szókapcsolat szintén hiányzik. Az ... honlapon regisztrált egyik felhasználó saját magát illeti ezzel, mint becenévvel (<http:/....hu/...>). A „kula" szó egyik jelentése kétségtelenül negatív, széklelet takar (<http://mek.oszk.hu/adatbazis/lexikon/phplex/lexikon/d/szleng/sz133.html>) , más jelentése viszont torony, bástya törökül (vajdasag.rs/Kúla_község). A „bula" jelenthet nőt (<http://nepszotar.com/?szo=bula>) és hímzésben jeleskedő török leányt is (epa.oszk.hu/01600/01609/00019/pdf/MFME_EPA01609_1974_1975_2_053-139.pdf). A „kula-bula" kifejezést egy bejegyzés „nagyon jó" (<http://www.youtube.com/all_comments?threaded=1&v=ld_raikCr0U>) értelemben, más bejegyzés „simlis" (<http://www.xpress.hu/xp/forum.asp?FID=2081&VID=066-1032921463-6218063845416770>) értelemben használja. 
Mivel a kifejezés többféle tartalommal jelenik meg, a másodfokú bíróság a „kula-bula" jelzőről a durván bántó, lekicsinylő jelleget megállapítani nem tudta. Ahhoz kizárólagosan és egyértelműen jogsértő tartalmat társítani a szövegkörnyezetre tekintettel sem lehetett. Csak annyi állapítható meg róla egyértelműen, hogy negatív értékítéletet jelenít meg, de a kifogásolt kifejezés adott szövegösszefüggésbe való beágyazása nem feltétlenül hordoz durvább jelentéstartalmat a simlis (himi-humi, simi-sumi, vö: trükkös lenyúlásra szakosodott) kifejezésnél, ez pedig a véleménynyilvánítás megengedett határait a fent már kifejtettek szerint ugyancsak nem lépi túl. Amennyiben a sérelmezett kifejezésnek nincs konszenzuális jelentéstartalma a használó közösségen belül és az azt tartalmazó szöveg egésze sem utal a többféle jelentés közül egy pontosan meghatározható jelentéstartalomra, nem alapozza meg a jóhírnév sérelmét a véleménynyilvánításhoz használt kifejezés durvább, bántóbb jelentéstartománya, illetve az, hogy a jogvédelmet kérő annak milyen szubjektív értelmet tulajdonít. 

Az alperes fellebbezése kapcsán a másodfokú bíróság a következőkre hívja fel a figyelmet:

A keresetváltoztatást a Pp. nem tiltja, sőt lehetővé teszi, amikor a 146.§-ának (1) bekezdésében kimondja, hogy az elsőfokú ítélet meghozatalát megelőző tárgyalás berekesztéséig a felperes a keresetét bármikor megváltoztathatja, feltéve, hogy a megváltoztatott keresettel érvényesített jog ugyanabból a jogviszonyból ered, mint az eredeti kereset vagy azzal összefügg. A felperes az elsőfokú eljárás során keresetét valóban megváltoztatta, azonban a jogviszony összefüggése nem kétséges.

A nemzetközi magánjogról szóló 1979. évi 13. tvr. 18.§-ának (1) bekezdése értelmében a jogi személy jogképességét, gazdasági minőségét, személyhez fűződő jogait, továbbá tagjainak egymás közötti jogviszonyait személyes joga szerint kell elbírálni. Ugyanezen jogszabályhely (2) bekezdése alapján a jogi személy személyes joga annak az államnak a joga, amelynek területén a jogi személyt nyilvántartásba vették.

A felperes által csatolt igazolásokat a külföldön felhasználásra kerülő közokiratok diplomáciai vagy konzuli hitelesítésének (felülhitelesítésének) mellőzéséről Hágában az 1961. október 5. napján kelt egyezmény kihirdetéséről szóló 1973. évi 11. tvr. 1. cikkének a) pontja alapján közokiratnak kell tekinteni.

A felperes az elsőfokú eljárás során 23.P.20.730/2011/9. sorszám alatt csatolta a felperes cég által B.S. részére a törvényes képviseletre adott meghatalmazást és a felperes cég ... bejegyzésének érvényességi igazolását. Az elsőfokú bíróság valóban nem a tárgyalás kitűzése előtt vizsgálta a felperes perképességét, azonban az ítélet meghozatalának időpontjában a cégbejegyzés és képviselet igazolása rendelkezésére állt, így utóbb a késedelemnek már nem volt jelentősége.

B.S-nak a törvényes képviseletre adott meghatalmazás 2012. augusztus 1-jén a csatolt igazolás szerint érvényét vesztette, de arra nem merült fel adat a perben, hogy e meghatalmazás meghosszabbításra került-e vagy sem. Mivel az ügyvédi meghatalmazás aláírásakor, 2011. november 29. napján az azt aláíró B.S. a törvényes képviselet jogával még kétségtelenül rendelkezett, így ha utóbb valóban meg is szűnt a törvényes képviseleti jogosultsága, a jogi képviselő meghatalmazásának érvényességét ez nem érinti; a jogi képviselő a törvényes képviseleti jogosultság megszűnésével nem vesztette el jogi képviseleti jogosultságát. Az utolsó, 2012. szeptember 17. napján megtartott tárgyaláson a felperes részéről sem a jogi képviselő, sem a törvényes képviselő nem jelent meg, akkor joghatályos nyilatkozatot egyikük sem tett, ezért is alaptalan az alperes ezzel kapcsolatos érvelése.

A másodfokú bíróság meggyőződése szerint nem volt annak jelentősége a perben, hogy az ....com és ....com honlapokat a felperes vagy más cég üzemelteti, illetve üzemeltette-e vagy sem; és ha igen, az üzemeltetéshez van-e, volt-e jogosultsága vagy sem. A jelen per ugyanis nem a domain nevekről szól. A #6 sorszámú, „..." írt bejegyzés egyértelműen megnevezi a felperes céget, az ...-t. Így a vitaindító cikket és az ahhoz írt hozzászólásokat együtt értékelve egyértelmű, hogy a felperes cégről nyilvánítottak véleményt a kommentelők. 

Az alperesnek az elsőfokú bíróság által az ítélet rendelkező részében nem említett kifejezésekkel összefüggésben tett észrevételére a másodfokú bíróság megállapította, hogy az elsőfokú bíróság egyértelmű indokát adta annak, hogy a kereset elutasított részei miért kerültek elutasításra: azért, mert azokat nem találta jogsértőnek.

A másodfokú bíróság álláspontja szerint nem tekinthető köztudomású ténynek az, hogy rossz a felperes általános megítélése. A felperes megítélésével csak a felperessel szerződő ügyfelek, illetőleg az ügyfelek bejelentése nyomán eljáró hatóságok foglalkoztak. Az érdekeltek véleménye alapján azonban nem állítható, hogy országosan, általánosan közismerten rossz a felperes hírneve. Ennek ellenére a jóhírnevet sértő gondolati tartalom terjesztésével megvalósul a jóhírnévsértés, függetlenül attól, hogy a jóhírnévsértést mások is elkövették-e vagy sem. A jogsértés megállapításának nem feltétele sem a közlés célja, sem tényleges eredménye (aminek legfeljebb a védelmi eszközök megválasztásában és alkalmazásában van jelentősége). 

A „fantomcég" szókapcsolattal összefüggésben a másodfokú bíróság már korábban kifejtette álláspontját, azt nem találta jogsértőnek.

A fenti indokokra tekintettel a másodfokú bíróság a Pp.253.§-ának (2) bekezdése alapján az elsőfokú bíróság ítéletét fellebbezett részében részben megváltoztatta.

A felperes fellebbezése kapcsán utal arra a másodfokú bíróság, hogy a letétként kezelt perköltség-biztosíték visszautalásáról az elsőfokú bíróság jogosult rendelkezni a bíróságon kezelt letétekről szóló 27/2003. (VII.2.) IM rendelet 32.§-ának (1) bekezdése értelmében.

A másodfokú bíróság a Pp.81.§-ának (1) bekezdés alapján, mivel a pernyertesség-pervesztesség aránya a személyiségi jog egységességére tekintettel nem állapítható meg, akként rendelkezett, hogy mindkét fél a saját felmerült költségét maga viseli. Ugyanezen okból a feljegyzett fellebbezési illetéket külön felhívásra mindkét fél köteles megfizetni az állam javára 48.000 - 48.000 forint összegben (Itv.39.§-ának (3) bekezdés c) pontja és 46.§-ának (1) bekezdése).

P é c s , 2013. március 28.

dr. Döme Attila s.k. a tanács elnöke, dr. Vogyicska Petra s.k. előadó bíró, Gáspárné dr. Baranyabán Judit s.k. bíró