A Fővárosi Bíróság
38.P.25.935/2009/7.

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG NEVÉBEN!

A Fővárosi Bíróság a Harsányi és Baltay Ügyvédi Iroda (....) - ügyintéző: dr. Baltay Levente ügyvédáltal képviselt felperes neve(...)  felperesnek - a Dávid Társas Ügyvédi Iroda (....) - ügyintéző: dr. Bálint Karolin ügyvéd által képviselt I.r. alperes neve(....) I. rendű, a dr. Rubovszky György ügyvéd (....) által képviselt II.r. alperes neve(II.rendű alperes címe.) II. rendű és a dr. Lászlók Ildikó ügyvéd (....) által képviselt III.r. alperes neve (III.rendű alperes címe.) III. rendű alperes ellen özérdekű adat kiadására kötelezés iránt indított perében meghozta az alábbi 

Í T É L E T E T : 

A bíróság kötelezi az I. rendű alperest,  hogy 15 napon belül közölje a felperessel, hogy az I. rendű alperes benyújtott-e írásos szándéknyilatkozatot a  ... Zrt.-nek, melyben jelezték, hogy élni kívánnak a pénzkölcsön felvételével, adja ki az erre vonatkozó  szándéknyilatkozat másolatát, közölje a felperessel, hogy összesen hány alkalommal és összesen milyen értékben kapott pénzkölcsönt az I. rendű alperes a ... Banktól, közölje a felperessel, hogy pontosan hol (város, utca, házszám) és mekkora (négyzetméterben) ingatlanokat vásároltak a ... Banktól kapott pénzkölcsönökből, ingatlanonkénti bontásban közöljék, hogy az egyes ingatlanok megvásárláshoz hány forint pénzkölcsönt kaptak a ... Banktól, adja ki a felperesnek a ... Bankkal kötött pénzkölcsön szerződések másolatát, adja ki a felperesnek a ... Banktól kapott pénzkölcsön felhasználását jelentő ingatlan adásvételi szerződések másolatait. 

A bíróság kötelezi az II. rendű  alperest,  hogy 15 napon belül közölje a felperessel, hogy a  II. rendű alperes benyújtott-e írásos szándéknyilatkozatot a ... Zrt.-nek, melyben jelezték, hogy élni kívánnak a pénzkölcsön felvételével, adja ki az erre vonatkozó  szándéknyilatkozat másolatát, közölje a felperessel, hogy összesen hány alkalommal és összesen milyen értékben kapott pénzkölcsönt a II. rendű alperes a ... Banktól, közölje a felperessel, hogy pontosan hol (város, utca, házszám) és mekkora (négyzetméterben) ingatlanokat vásároltak a ... Banktól kapott pénzkölcsönökből, ingatlanonkénti bontásban közöljék, hogy az egyes ingatlanok megvásárláshoz hány forint pénzkölcsönt kaptak a ... Banktól, közölje, hogy az állami vagyonról szóló törvény 68 § (3) bekezdése szerinti állami kezességvállalás beváltásra sor került-e valamelyik kölcsönszerződés és ingatlanvásárlás során, amennyiben igen, közölje, hogy melyik ingatlan (város, utca, házszám, négyzetméter szerinti méret) vásárlása vagy melyik (pontos pénzösszeg) pénzkölcsön szerződés kapcsán kellett az államnak kezesként helytállnia, és az állam ahány forintnak megfelelő összeget fizetett kezesként, közölje, hogy a ... Banktól kapott pénzkölcsönből vásárolt egyes ingatlanokat kitől (magánszemély, gazdálkodó szervezet, állami vagy önkormányzati szervezet) vásárolták, adja ki a felperesnek a ... Bankkal kötött pénzkölcsön szerződések másolatát, adja ki a felperesnek a ... Banktól kapott pénzkölcsön felhasználását jelentő ingatlan adásvételi szerződések másolatait. 

A bíróság kötelezi az III. rendű alperest,  hogy 15 napon belül közölje a felperessel, hogy a III. rendű alperes benyújtott-e írásos szándéknyilatkozatot a ... Zrt.-nek, melyben jelezték, hogy élni kívánnak a pénzkölcsön felvételével, adja ki az erre vonatkozó  szándéknyilatkozat másolatát, közölje a felperessel, hogy összesen hány alkalommal és összesen milyen értékben kapott pénzkölcsönt a III. rendű alperes a ... Banktól, közölje a felperessel, hogy pontosan hol (város, utca, házszám) és mekkora (négyzetméterben) ingatlanokat vásároltak a ... Banktól kapott pénzkölcsönökből, ingatlanonkénti bontásban közöljék, hogy az egyes ingatlanok megvásárláshoz hány forint pénzkölcsönt kaptak a ... Banktól, közölje, hogy az állami vagyonról szóló törvény 68 § (3) bekezdése szerinti állami kezességvállalás beváltásra sor került-e valamelyik kölcsönszerződés és ingatlanvásárlás során, amennyiben igen, közölje, hogy melyik ingatlan (város, utca, házszám, négyzetméter szerinti méret) vásárlása vagy melyik (pontos pénzösszeg) pénzkölcsön szerződés kapcsán kellett az államnak kezesként helytállnia, és az állam ahány forintnak megfelelő összeget fizetett kezesként, közölje, hogy a ... Banktól kapott pénzkölcsönből vásárolt egyes ingatlanokat kitől (magánszemély, gazdálkodó szervezet, állami vagy önkormányzati szervezet) vásárolták, adja ki a felperesnek a ... Bankkal kötött pénzkölcsön szerződések másolatát, adja ki a felperesnek a ... Banktól kapott pénzkölcsön felhasználását jelentő ingatlan adásvételi szerződések másolatait. 

Az ítélet ellen a kézbesítésétől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye a Fővárosi Ítélőtáblához, amelyet a Fővárosi Bíróságnál kell 5 példányban írásban benyújtani.

A felek közösen kérhetik a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálását.

Ha a fellebbezés csak a  perköltség viselésére vagy összegére, illetve a meg nem fizetett illeték  megfizetésére vonatkozik,  a teljesítési határidővel  kapcsolatos, vagy az ítélet indokolása ellen irányul, a másodfokú bíróság a fellebbezést tárgyaláson kívül bírálhatja el, a fellebbező fél a fellebbezésében kérheti  tárgyalás megtartását.

A Fővárosi Ítélőtábla előtti eljárásban a jogi képviselet kötelező.  

A jogi képviselő közreműködése nélkül eljáró fél perbeli cselekménye és nyilatkozata hatálytalan.

I N D O K O L Á S :

A felperes 2009. május 12. napján kelt, az I rendű alperes által 2009. május 19. napján, a II. rendű alperes által 2009. május 20. napján, a III. rendű alperes által 2009. május 22. napján átvett levelében kérte az  alpereseket, tájékoztassák arról, hogy benyújtottak-e írásos szándéknyilatkozatot a ... Zrt.-nek, melyben jelezték, hogy élni kívánnak a jogszabályban meghatározott pénzkölcsön felvételével, kérte a szándéknyilatkozat megküldését, tájékoztatást kért arról, hogy összesen hány alkalommal és összesen milyen értékben kaptak pénzkölcsönt  a ... Banktól,  pontosan hol (város, utca, házszám) és mekkora (négyzetméterben) ingatlanokat vásároltak a ... Banktól kapott pénzkölcsönökből, kérte, hogy ingatlanonkénti bontásban közöljék, hogy az egyes ingatlanok megvásárláshoz hány forint pénzkölcsönt kaptak a ... Banktól, az állami vagyonról szóló törvény 68. § (3) bekezdése szerinti állami kezességvállalás beváltásra sor került-e valamelyik kölcsönszerződés és ingatlanvásárlás során, amennyiben igen, közöljék, hogy melyik ingatlan (város, utca, házszám, négyzetméter szerinti méret) vásárlása vagy melyik (pontos pénzösszeg) pénzkölcsön szerződés kapcsán kellett az államnak kezesként helytállnia, és az állam hány forintnak megfelelő összeget fizetett kezesként, a ... Banktól kapott pénzkölcsönből vásárolt egyes ingatlanokat kitől (magánszemély, gazdálkodó szervezet, állami vagy önkormányzati szervezet) vásárolták, adják ki  a ... Bankkal kötött pénzkölcsön szerződések másolatát, adják ki  a ... Banktól kapott pénzkölcsön felhasználását jelentő ingatlan adásvételi szerződések másolatait. 

Az I. rendű alperes a jogszabályban meghatározott határidőig,  2009. június 3. napjáig nem nyilatkozott, válaszát 2009. június 9. napján elektronikus levélben küldte meg a felperesnek. Az I. rendű alperes az  adatigénylésben szereplő kérdésekből az 1. pontban szereplő kérdésre válaszolt annyiban, hogy tájékoztatta a felperest, hogy ingatlan vásárlásra vonatkozó szándéknyilatkozatot tettek, azonban a szándéknyilatkozat másolatát nem küldték meg, Tájékoztatták továbbá a felperest,  arról, hogy 22 alkalommal kaptak hitelt a ... Banktól, de a kérdésben szintén szereplő összegről nem adtak információt. Közölték továbbá azt is, hogy az állami kezességvállalás beváltására nem került sor, és az egyes ingatlanokat a ... Zrt.-től vásárolták. Az I. rendű alperes válaszában közölte azt is, hogy további adatot nem kíván közölni a felperessel titokvédelmi, biztonsági és személyiségi okokból, hivatkozott üzleti titokra is.

A II. rendű és a III. rendű alperes az adatigénylésre a felperesnek választ küldött.

A felperes 2009. július 1. napján benyújtott keresetében kérte a bíróságot, kötelezze az alpereseket a kért adatigénylése teljesítésére, az I. rendű alperes vonatkozásában a már megkapott tájékoztatáson túlmenően igényelte az adatokat. 

A felperes előadta, hogy adatigénylési kérelmére a II. és III. rendű alperesek választ nem adtak, míg az I. rendű alperes válaszában hivatkozott titokvédelmi, biztonsági és személyiségi jogi okokra, valamint üzleti titokra. A felperes feltételezi, hogy az I. rendű alperes titokvédelemre való hivatkozása a banktitkot jelenti. A Hpt. szabályaiból az következik, hogy az I. rendű alperes a banktitokra hivatkozva jogszerűen tagadta meg a közérdekű adatigénylést, azonban a törvények indokolásai és a pártok működésére vonatkozó jogszabályi környezet ezzel ellentétes, az adatok nyilvánosságát jelentő jogértelmezést tesz lehetővé. 

Az MFB törvényben a 2. § j) pontba foglalt tevékenységet az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény iktatta be. E törvény indokolása szerint általános elvárásként fogalmazódott meg, hogy a pártoknak a társadalomban végbement beágyazódása, valamint a rendszerváltás óta eltelt időszakban kialakult és stabil parlamenti demokrácia ténye a továbbiakban már nem teszi szükségessé, hogy a pártok részére - a meglévő költségvetési támogatási rendszeren túlmenően - az állam a vagyonából további ingyenes juttatást (ingatlanhasználatot) biztosítson." A felperes álláspontja szerint az indoklás szövegéből kiderül, hogy a jogszabályhely mögött  pártfinanszírozási szempontok húzódnak meg. Ingyenes juttatás mellett ugyanis pártfinanszírozás formája lehet egy kedvezményes hitelkonstrukció is, különösen egy olyan gazdasági és pénzügyi válsághelyzetben, amikor a hitelforrások elakadtak. A felperes álláspontja szerint egy 100%-os állami tulajdonú hitelintézet által a pártoknak nyújtott pénzkölcsön jogi megítélése el kell hogy térjen klasszikus magánszervezetek közötti pénzkölcsönszerződésektől. A pártok működéséről és gazdálkodásáról szóló 1989. évi XXXIII. törvény rendelkezései sok olyan kötelezettséget tartalmaznak, amelyek - ha közel sem megnyugtatóan - de rendezik a pártok gazdálkodásával kapcsolatos egyes kérdéseket. Hasonló szabályokat tartalmaz a választási eljárásról szóló 1997. évi C. törvény, amely kampányfinanszírozási rendelkezéseket tartalmaz. Ezekből a törvényekből egyértelműen következik, hogy a pártok kötelesek elszámolni az államtól kapott minden támogatással, pénzjuttatásokkal. A pártok gazdálkodásába beletartozik az is, hogy az MFB-n keresztül az államtól pénzkölcsönt kapnak. Ahhoz, hogy egy párt gazdálkodásáról hiteles képet kapjanak az állampolgárok, a párt adósságairól is tájékoztatni kell őket. 

A pártoknak más társadalmi szervezetekhez képest különleges a viszonya a közhatalomhoz, ugyanis a pártok kifejezett célja és feladata, hogy képviselőik útján részt vállaljanak a közhatalomból, illetőleg politikai eszközökkel folyamatosan befolyásolják a közhatalom tevékenységét. Ennek megfelelően a pártokat - az egyesülési jog alapján létrejövő más szervezetekhez viszonyítva - többletjogosítványok illetik meg, így például a pártok állami költségvetési támogatásra jogosultak. A pártoknak ez a különleges helyzete indokolja, hogy a pártok gazdálkodása - különös tekintettel az államtól kapott források felhasználására - átlátható legyen. A közhatalomhoz fűződő viszony az MFB-től felvehető pénzkölcsön esetében különösen szorosan alakult, hiszen kizárólag azok a pártok igényelhetnek pénzkölcsönt, amelyek az országgyűlésben képviselői csoporttal rendelkeznek. 

Az MFB felett a tulajdonosi jogokat a Magyar Állam képviseletében a mindenkori pénzügyminiszter gyakorolja, aki végső soron annak az országgyűlésnek felelős, amelyben jellemzően frakcióval rendelkező - tehát a kölcsön felvételére jogosult - pártokból áll össze. A felperes álláspontja szerint ezért banktitokra nem lehet hivatkozni az MFB-től felvett hitelekkel kapcsolatos adatokkal kapcsolatban. Az I. rendű alperes által hivatkozott személyiségi és biztonsági okok értelmezhetetlenek, ilyen kivételeket az Avtv. nem ismer. Személyes adatok védelme szolgálhatna alapot az adatszolgáltatás megtagadására, de jogi személyek esetében ez nem alkalmazható. Az I. rendű alperes e válasza tartalma értelmében kizárólag a ... Zrt.-től vásárolt ingatlanokat. A közpénzek átláthatóságát hivatott biztosítani a Polgári Törvénykönyv 81. § (3) bekezdése szerint nem minősül az állami és a helyi önkormányzati költségvetés, illetve az európai közösségi támogatás felhasználásával költségvetést érintő juttatással, kedvezménnyel az állami és önkormányzati vagyon kezelésével, birtoklásával, használatával, hasznosításával, az azzal való rendelkezéssel, annak megterhelésével, az ilyen vagyont érintő bármilyen jog megszerzésével kapcsolatos adat. Ebből következően az államtól vásárolt ingatlan esetében nem lehet üzleti titokra hivatkozni, egyébként amennyiben az I. rendű alperes üzleti titokra is hivatkozik, ezzel kapcsolatban a bizonyítási kötelezettség az I. rendű alperest terheli, bizonyítási indítványt azonban az I. rendű alperes nem tett.

A felperes előadta, hogy a III. rendű alperes ellenkérelmében foglaltakkal kapcsolatban a Ptk. illetve a Hpt. szabályaira való hivatkozásnál valóban van egy látszólagos ellentét, azonban a felperesi álláspont szerint jelen esetben banktitokra az alperes nem hivatkozhat, mivel az adatvédelmi törvény,  a közérdekű adatok kiadására vonatkozó szabályok alkalmazandók. Álláspontja szerint a pártok az Avtv. hatálya alá tartoznak. 

A felperes előadta továbbá, álláspontja szerint a pártok az Avtv. 19. § (1) bekezdésében felsorolt szervezetek közé tartoznak, az egyéb közfeladatot ellátó szervek közé sorolhatóak. A pártok köztudottan túlnyomó részt állami pénzekből gazdálkodnak és figyelembe kell venni a Ptk. erre vonatkozó rendelkezéseit, tehát amennyiben állami pénzek költéséről van szó, úgy az I. rendű alperes által is említett üzleti titokra nem lehet hivatkozni. Jelen esetben arról van szó, hogy a pártok állami banktól állami kezességvállalással az államtól ingatlanokat vásárolhatnak. Egyértelműen közérdekű adatok azok szerződések, amelyek a ...vel köttettek és az állampolgároknak joguk van megtudni, hogy az állam mennyit költ az ő pénzükből a pártokra.  

Az alperesek kérték a kereset elutasítását.

Az I. rendű alperes ellenkérelmében hivatkozott arra, hogy a felperes az Avtv. 21. § (3) bekezdése alapján a vonatkozó pert a megtagadás közlésétől számított 30 napon belül nem indította meg és ezért kérte a kereset elutasítását. Másodsorban kérte a kereset elutasítását arra hivatkozással, hogy az I. rendű alperes a vonatkozó törvény előírásokat maradéktalanul teljesítette, amikor a szükséges adatszolgáltatást a felperes részére megadta, mindezen túl minden további elszámolási, nyilvántartási, közzétételi illetve egyéb jogszabályi kötelezettségének eleget tesz és tett, ezen túl olyan közzétételi kötelezettsége nincsen, melyet a köz érdeke indokolná. Hangsúlyozta, hogy nincs olyan jogszabályhely, mely egy társadalmi szervezet és egy bank közötti szerződésben foglalt adatokat közérdekű adatként nevesítene. A felperes által feltett kérdések egy része közérdekű adat, másik része azonban olyan személyiségi jogokat érint, amelyeknél a jogszabályok összeütközése miatt különböző érdekek között kell súlyozni. Nevezetesen az újságnak és az újságolvasónak joga van arra, hogy megtudja, melyik politikai párt vett igénybe kölcsönt az egyes pártingatlanok megvásárlásához. Ahhoz is van joga, hogy megtudja, kellett-e az államnak helyt állnia a párt helyett vagy sem. Ezek közérdekű adatok, amelyekre az I. rendű alperes a szükséges válaszokat megadta. 

A többi kérdés megválaszolása azonban igen komoly biztonsági, titokvédelmi és személyiségi kérdéseket vet fel, amelyek olyan érdekek, melyek a köz érdekével szemben nagyobb védelmet kell, hogy élvezzenek. A párt céljaira megvásárlásra kerülő ingatlanok, illetve szerződések pontos adatainak kiadása olyan információk kijuttatását jelenti, amelyek - elvileg - lehetővé tesz bármilyen jogellenes támadás előkészítését, és egyébként is alkalmas arra, hogy illetéktelenek és egyben rossz szándékú emberek ezzel visszaéljenek. Mindez a köz érdekére való hivatkozással nem helytálló. Alapelv, hogy az információszabadság sem korlátlan, illetve egyes jogok gyakorlása adott esetben mások jogainak korlátozásával jár. Jelen esetben az I. rendű alperes által megvásárolt ingatlanok pontos meghatározásához, illetve a hitelszerződések tartalmának közzétételéhez nem fűződik olyan érdek, mely az információbiztonság védelménél erősebb. Valamennyi érintett párt vonatkozásában ismert, hogy hány ingatlan vonatkozásában került hitel lehívásra, azonban a szerződések, az ingatlanok adatai nem ismertek, lévén azok nem publikusak, mivel a köz érdekével szemben a biztonsági és titokvédelmi jogok nagyobb védelmet kell, hogy élvezzenek.

Az I. rendű alperes előadta, hogy a felperes nem jelölte meg azt a jogszabályt, amely szerint az alperes közérdekű adatkezelő szervnek minősülne mint párt. A kért adatok nem közérdekű adatok. Az I. rendű alperes hivatkozott az adatvédelmi biztos ... 2007. május 8-án a pártok gazdálkodásáról kiadott nyilatkozatában foglaltakra, mely szerint a pártok nem sorolhatók be egyértelműen a közfeladatot ellátó intézmények közé, így gazdálkodási adataik nyilvánossága sem tartozik az adatvédelmi törvény hatálya alá, nem lehet egyértelműen kijelenteni, hogy a gazdálkodásra vonatkozó adatok közérdekű adatnak tekinthetők, ugyanakkor kiemelte, hogy a pártok gazdálkodási adatainak teljes körűen nyilvánosnak kellene lenniük, ám ez csak egy új, a pártok gazdálkodását szabályozó törvény tehetné egyértelművé. Az I. rendű alperes szerint jelenleg nincs olyan jogszabály, amely a pártokra nézve kötelezővé tenné az általuk kezelt adatok kiadását, konkrétan a jelen ügyre vonatkozó adatokat. 

Tekintettel arra, hogy az I. rendű alperes nem költségvetési szerv, illetve nem állami, önkormányzati vagy egyéb közfeladatot ellátó szerv, hanem egy társadalmi szervezet, mely részben saját forrásokból tartja fenn magát, továbbá mint parlamenti párt, költségvetési támogatásban részesül, illetve törvényi felhatalmazás alapján MFB hitelre jogosult, mindezek alapján nyilvánvaló, hogy szerződései, jogügyletei alapvetően nem nyilvánosak. Egyebekben pedig mint parlamenti párt, szigorú elszámolási, nyilvántartási és közzétételi kötelezettségeket teljesít. A perben hivatkozott konkrét jogügyletek  nem minősülnek közérdekű adatnak pusztán azért, mert törvényi felhatalmazás alapján költségvetési juttatás történt. 

A konkrét hitelszerződésekben foglalt adatok a szerződés rendelkezéseiből fakadóan, illetve a Hpt. rendelkezései alapján banktitoknak minősülnek, így ezen szerződések publikálása a szerződésszegés tényállását valósítaná meg az I. rendű alperes részéről. Az I. rendű alperes továbbá hivatkozott arra, hogy a szerződéseknek, okiratoknak és adatoknak a kiadása olyan helyzetet teremthet, amely alkalmas egyes tisztviselők személye elleni rágalomhadjáratnak, a politikai terrorizmus célpontjának, továbbá alkalmas az egyes ingatlanokat használó személyek személyi biztonságának a veszélyeztetésére, a kért adatok kiadására, ellenőrzés melletti betekintésre is csak és kizárólag minden szerződő fél, továbbá minden ingatlant használó előzetes írásbeli hozzájárulása alapján kerülhet sor, és ezt a közérdekű adatot kérő köteles beszerezni. Az I. rendű alperes azon felperesi jogi álláspontot nem osztja, mely szerint a felperes a Hpt.-ben foglalt banktitokra történő alperesi hivatkozást, illetve az ezen alapuló adatkorlátozást elsődlegesen elfogadja ugyan, azonban szerinte egyes nem meghatározott törvények indoklásai és a pártok működésére vonatkozó jogszabályi környezet azzal ellentétes, az adatok nyilvánosságát jelentő jogértelmezést tesz lehetővé.  Önmagában azon tény, hogy az MFB 100%-os állami tulajdonban áll, nem vonja ki azt a Hpt. hatálya alól, a banktitokra vonatkozó rendelkezések ugyan úgy vonatkoznak rá. Továbbá a felperes által hivatkozott azon körülmény, hogy a pártoknak különleges a viszonya a közhatalomhoz, nem eredményezi azt, hogy a párt egyes ügyleteit képező adatok közadatoknak minősülnének. A pártok gazdálkodásával kapcsolatban felvázolt további átláthatósági kívánalom alperesi álláspont szerint a legmesszebbmenőkig érvényesül az által, hogy a pártok gazdálkodása a pártfinanszírozásra vonatkozó törvények alapján alapos és részletes közzétételi kötelezettséget teljesít, illetve mindezeket az Állami Számvevőszék tételesen vizsgálja. Mindez a köz érdekében működik, azonban az ezen túlmenő adatszolgáltatást semmi nem indokolja illetve nem írja elő. Utalt az I. rendű alperes arra is, hogy a felperes által igényelt adatok közhiteles nyilvántartás részei, melyek vonatkozásában az Avtv. rendelkezései - a közhitelű nyilvántartásból történő adatszolgáltatásra - nem alkalmazhatók. 

A II. rendű alperes ellenkérelmében arra hivatkozott, hogy korábban is és a jövőben is valamennyi nyilvánosságra hozatali kötelezettséggel terhelt adatot az előírások szerint nyilvánosságra fognak hozni, a felperes által megnevezett ügy folyamatban van. A II. rendű alperes rendkívül takarékos gazdálkodást folytat, összesen egy fizetett alkalmazottal rendelkezik, arra nincs lehetőség, hogy a törvényes kötelezettségein túlmenően további adatszolgáltatást teljesítsen. 

A III. rendű alperes szintén kérte a kereset elutasítását. Ellenkérelmében a III. rendű alperes előadta, hogy a pártok  az 1989. évi II. törvényben biztosított egyesülési jog alapján létrejött  társadalmi szervezetek, ezért megítélése szerint az Avtv.-ben meghatározott szervek körén kívül esnek, ennél fogva a pártok nem közérdekű adatkezelők, így a III. rendű alperes által kezelt, valamint tevékenységére vonatkozó adatok a fentiek szerint nem minősülnek közérdekű adatoknak és azok közlésére sem kötelesek, még abban az esetben sem, ha elfogadják azt a felperesi érvelést, hogy a pártoknak más társadalmi szervezetekhez képest különleges a viszonya a közhatalomhoz. 

A III. rendű alperes hivatkozott az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. törvény 67.- 68. §-aira, melyek pontosan szabályozzák, hogy a parlamenti pártok, így a III. rendű alperes is jogosult a működéséhez szükséges ingatlanok megvásárlásához egy alkalommal megnyíló, de a törvényen előírt mértékig gyakorolható, az MFB Zrt. által nyújtott pénzkölcsönre. A törvény pontosan meghatározza azt is, hogy a pénzkölcsönt igénylő pártnak legfeljebb összesen 30 db és 5000 m2 bruttó alapterületet meg nem haladó ingatlan vásárlásához nyújtható kölcsön, az ott meghatározott négyzetméter ár figyelembevételével. Ily módon a jogszabály erejénél fogva ismert adat, hogy a parlamenti pártok, beleértve a III. rendű alperest is, milyen keretösszeg erejéig jogosultak a működésükhöz szükséges ingatlanok megvásárlásához kölcsönt igénybe venni és ugyan így az is, hogy a felvett kölcsönösszeg és annak jogszabályban előírt mértékű kamatai visszafizetésére 15 éves negyedévi egyenlő részletekben történő részletfizetést kell engedélyezni. A kölcsönszerződés feltételei ily módon ismertek a felperes előtt is. 

A fentiekre tekintettel tehát nem indokolt és nem is kötelezhetőek az alperesek a 3. és az 5., 7. pontokban feltett kérdések megválaszolására annak okán sem, mert az egyes pénzkölcsön és adásvételi szerződések az eladó személyes adatait illetve az eladót megillető vételárat is tartalmazzák. Ezért azok felperes részére történő kiadása, nyilvánosságra hozatala részben személyes adatokat, részben üzleti titkot sértene. Erre tekintettel álláspontjuk szerint felperes által kért szerződések kizárólag az eladók hozzájárulásával, esetleges perbevonásukkal lennének kiadhatók a felperes részére. A felperes keresetében állítja, hogy a pártoknak nyújtott pénzkölcsön jogi megítélése eltérő a magánszervezetek közötti pénzkölcsönszerződésektől, ezért szerinte az nem tartozik a Hpt. hatálya alá, ennek okán az érintett kölcsönszerződésekkel kapcsolatos adatok közlése tekintetében banktitokra hivatkozni sem lehet. A felperesi állásponttal szemben a III. rendű alperes álláspontja az, mely szerint az érintett kölcsönszerződések a Hpt. hatálya alá tartoznak, hiszen az ingatlanok megvásárlásához e törvény szerinti hitel lehetőséget biztosít a pártok részére a 2007. évi CVI. törvény.  Az nem vitás, hogy a pártok kötelesek a gazdálkodásukról szóló beszámolót közzétenni, ez azonban nem jelenti azt, hogy külön-külön nevesíteni kellene a kiadásokat, beleértve a pártoknak az idézett törvény alapján nyújtott kölcsönösszeget is. Nyilvánvalóan az a párt, amelyik élt a törvényben biztosított hitelnyújtás lehetőségével, az adott évre vonatkozó és minden év április 30. napjáig nyilvánosságra hozott számadása tartalmazza a felvett kölcsön összegét, amit felperes sem vitat. 

Ily módon az érintett szerződések pontos ismerete nélkül is hiteles képet kapnak az állampolgárok a párt gazdálkodásáról, beleértve a párt adóságairól való tájékoztatást is. A III. rendű alperes előadta, hogy a fentiekben kifejtettekre tekintettel vállalja a felperes által az 1., 2., és a 4. pontban feltett kérdések tekintetében az adatközlést, azonban a 3., 5.-7. kérdések tekintetében a felperes keresetének elutasítását kérte. Ezen kérdésekre vonatkozó adatközlésnek kizárólag jogerős bírósági határozat alapján kíván eleget tenni, mivel ezen kérdések megválaszolása, illetve a szerződések átadása álláspontjuk szerint személyi adatokat, üzleti és banktitkot is sértene. Hivatkozott a III. rendű alperes arra is, hogy amennyiben a III. rendű alperes közérdekű adat kezelőjének lenne tekinthető, ez esetben sem lennének kötelezhetők olyan adatközlésre, amelynek nyilvánosságra hozatalának módját jogszabály rendezi és annak eleget tett. A kölcsönszerződéseket érintően is adatközlési kötelezettségének a III. rendű alperes a jogszabályban előírt adatok nyilvánosságra hozatalával eleget tett és a III. rendű alperes nem köteles a gazdálkodásáról szóló éves beszámolóban meghatározott kategóriákon túlmenően adatot és információt közölni, még kevésbé állampolgároknak harmadik személyeket is érintő szerződéseket kiadni. 

A felperes keresete alapos.

Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam. A 8.§ (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam első rendű kötelessége. 

Az Alkotmány 59. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaságban mindenkit megillet a jó hírnévhez, a magánlakás sérthetetlenségéhez, valamint a magántitok és a személyes adatok védelméhez való jog.

A 61.§ (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabad véleménynyilvánításra, továbbá arra, hogy a közérdekű adatokat megismerje,illetőleg terjessze. 

Az 1992. évi LXIII. törvény (továbbiakban Avtv) 1.§ (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a törvény célja annak biztosítása, hogy - ha e törvényben meghatározott jogszabály kivételt nem tesz - személyes adatával mindenki maga rendelkezzen és a közérdekű adatokat mindenki megismerhesse. A törvény hatályáról az 1/A.§ (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy az a Magyar Köztársaság területén folytatott minden olyan adatkezelésre és adatfeldolgozásra kiterjed, amely természetes személy adataira vonatkozik, valamint amely közérdekű adatot vagy közérdekből nyilvános adatot tartalmaz. 

A 2. § 1. pontja szerint  személyes adatbármely meghatározott (azonosított vagy azonosítható) természetes személlyel kapcsolatba hozható adat, az adatból levonható, az érintettre vonatkozó következtetés.

A 2.§ 4. pontja szerint közérdekű adataz állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, valamint a tevékenységére vonatkozó, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől.

A 2. §  5. pontja szerint közérdekből nyilvános adata közérdekű adat fogalma alá nem eső minden olyan adat, amelynek nyilvánosságra hozatalát vagy hozzáférhetővé tételét törvény közérdekből elrendeli. 

A 19.§ (1) bekezdése szerint az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervvagy személy a feladatkörébe tartozó ügyekben - így különösen az állami és önkormányzati költségvetésre és annak végrehajtására, az állami és önkormányzati vagyon kezelésére, a közpénzek felhasználására és az erre kötött szerződésekre, a piaci szereplők, a magán szervezetek és személyek részére különleges vagy kizárólagos jogok biztosítására vonatkozóan - köteles elősegíteni és biztosítani a közvélemény pontos és gyors tájékoztatását. A (2) bekezdés szerint az (1) bekezdésben meghatározott szervek rendszeresen elektronikusan vagy más módon közzé teszik, továbbá erre irányuló igény esetén a 20.§ rendelkezései szerint hozzáférhetővé teszik a tevékenységükkel kapcsolatos legfontosabb - így különösen a hatáskörükre, illetékességükre, szervezeti felépítésükre, szakmai tevékenységükre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokukban lévő adatfajtákra és a működésükről szóló jogszabályokra, valamint a gazdálkodásukra vonatkozó - adatokat. A tájékoztatás módját, a vonatkozó adatok körét jogszabály is megállapíthatja. A (3) bekezdés szerint az (1) bekezdésben említetteknek lehetővé kell tenniük, hogy a kezelésükben lévő közérdekű adatot bárki megismerhesse, kivéve, ha az adatot törvény alapján az arra jogosult szerv állam- vagy szolgálati titokká nyilvánította, illetve ha nemzetközi szerződésből eredő kötelezettség alapján minősített adat, továbbá, ha közérdekű adatok nyilvánosságához való jogot - az adatfajták meghatározásával - törvény a) honvédelmi, b) nemzetbiztonsági, c) bűnüldözési vagy bűnmegelőzési, d) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből, e) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra, f) bírósági vagy közigazgatási hatáségi eljárásra tekintettel korlátozza.

A 19. § (4) bekezdése szerint ha törvény másként nem rendelkezik, közérdekből nyilvános adataz (1) bekezdésben meghatározott szervek feladat- és hatáskörében eljáró személy feladatkörével összefüggő személyes adata, továbbá egyes, közfeladatot ellátó személy e feladatkörével összefüggő személyes adata. Ezen adatok megismerésére a törvénynek a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni. 

Az Avtv. 20.§ (1) bekezdése szerint a közérdekű adat megismerésére bárki - szóban, írásban vagy elektronikus úton - igényt nyújthat be. A (2) bekezdés szerint a közérdekű adat megismerésére irányuló igénynek az adatot kezelő szerv az igény tudomására jutását követő legrövidebb idő alatt, legfeljebb azonban 15 napon belül tesz eleget. A (4) bekezdés szerint ha a közérdekű adatot tartalmazó dokumentum az igénylő által meg nem ismerhető adatot is tartalmaz, a másolatokon meg nem ismerhető adatot felismerhetetlenné kell tenni. A (6) bekezdés szerint az igény teljesítésének megtagadásáról, annak indokaival együtt 8 napon belül írásban vagy - amennyiben az igényben elektronikus levelezési címét közölte - elektronikus úton értesíteni kell az igénylőt. A 21.§ (1) bekezdése szerint ha a közérdekű adatra vonatkozó igényt nem teljesítik, az igénylő a bírósághoz fordulhat. A (2) bekezdés szerint a megtagadás jogszerűségét és megalapozottságát az adatot kezelő szerv köteles bizonyítani. A (3) bekezdés szerint a pert a megtagadás közlésétől, illetve ennek elmaradása esetén a 20.§ (2) bekezdésében meghatározott határidő eredménytelen elteltétől számított 30 napon belül  az ellen a szerv ellen kell megindítani, amely a kért felvilágosítást megtagadta. A (7) bekezdés alapján amennyiben a bíróság a kérelemnek helyt ad, határozatában az adatkezelő szervet a kért közérdekű adat közlésére kötelezi.

A ... Bank Részvénytársaságról szóló 2001. évi XX. törvény (MFB tv.) 2. § j) pontja szerint a MFB Zrt. feladata, hogy a 3. § (1)-(3) bekezdésében meghatározott tevékenységi körében - az átláthatóság, a célszerűség, a gazdaságosság, a hatékonyság és a prudencia követelményeinek megfelelően - … részt vegyen az arra jogosult pártoknak, a működési feltételeiket szolgáló ingatlanok vásárlásához szükséges, külön törvényben szabályozott pénzkölcsön nyújtásában.

 Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. tv. 1. § (1) bekezdése szerint e törvény szabályozza a Magyar Állam tulajdonában álló vagyon (a továbbiakban: állami vagyon) feletti tulajdonosi joggyakorlás módját és szervezetét, valamint e vagyon kezelését. A 3. § szerint az állami vagyon feletti tulajdonosi jogok és kötelezettségek összességét - ha törvény eltérően nem rendelkezik - a Magyar Állam nevében a ... Tanács (a továbbiakban: Tanács) gyakorolja. A Tanács a feladatait a ... Zártkörűen működő Részvénytársaság (a továbbiakban: ... Zrt.) útján, annak ügyvezető szerveként látja el.

Az 5. § (1) szerint közérdekből nyilvános minden, az állami vagyonnal való gazdálkodásra és az azzal való rendelkezésre vonatkozó, közérdekű adatnak nem minősülő adat. Külön törvény az adat megismerhetőségét korlátozhatja. A (2) bekezdés szerint, az állami vagyonnal gazdálkodó vagy azzal rendelkező szerv vagy személy, a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló törvény szerinti közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek minősül. 

 A 22. § (3) bekezdése szerint az ... Zrt. az éves költségvetési törvényben meghatározott feltételekkel és keretek között vehet fel hitelt,  vállalhat kezességet, vagy bocsáthat ki kötvényt. 

 A 67. § (1) bekezdése szerint az állami tulajdonban lévő ingatlanok pártok által történő használatáról szóló 2000. évi XCIV. törvény, valamint az állam tulajdonában és pártok használatában álló ingatlanok hasznosításának rendezéséről szóló 2000. évi XCV. törvény alapján fennálló ingyenes ingatlanhasználati jog e törvény erejénél fogva kártalanítás nélkül megszűnik, azzal, hogy az ingyenes ingatlanhasználati jog helyébe a (2)-(6) bekezdésekben, valamint a 68. §-ban szabályozott jogok lépnek. A 68. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési képviselők általános választásán országos listát állító és az Országgyűlésben képviselőcsoport alakítására is jogosultságot szerző párt részére, a párt működési feltételeinek biztosítása érdekében iroda rendeltetésű ingatlan vásárlásához a ... Bank Zrt. a párt kezdeményezésére a (2) és (3) bekezdés szerinti feltételekkel pénzkölcsönt nyújt. A kölcsönre minden párt - ideértve az e törvény hatálybalépésekor országgyűlési képviselőcsoporttal rendelkező pártokat is - egy alkalommal válik jogosulttá, és e jogát mindaddig gyakorolhatja, amíg a kölcsön igénybevételével vásárolt ingatlanok száma és alapterülete a (2) bekezdésben előírt mértéket el nem éri. A (2) bekezdés szerint az (1) bekezdés szerinti pénzkölcsön az azt igénylő pártnak legfeljebb 30 - ebből Budapesten maximum 10 db, illetőleg 2000 m2 -, összesen 5000 m2-t nem meghaladó bruttó alapterületű ingatlan vásárlásához nyújtható. A (3) bekezdés szerint az állami kezességvállalás mellett, három havi Bubor + 1%-os kamattal nyújtott pénzkölcsön nem haladhatja meg az érintett ingatlanok igazságügyi ingatlanforgalmi szakértő által meghatározott becsült forgalmi értékét, de legfeljebb négyzetméterenként 2007-ben 200 000 Ft-ot, a további években 200 000 Ft-nak a Központi Statisztikai Hivatal által a törvény hatálybalépését követően eltelt időszakra számított, kumulált fogyasztói árindexszel korrigált értékét. A pénzkölcsön visszafizetésére tizenöt éves, negyedévi egyenlő részletekben történő részletfizetést kell engedni. A (4) bekezdés szerint az (1)-(3) bekezdés szerinti ingatlanvásárlás során azon pártot, amelynek ingyenes ingatlanhasználati joga a 67. § (1) bekezdése alapján szűnt meg, az általa e törvény hatálybalépésekor használt ingatlanokra vagy ingatlanrészekre vételi jog illeti meg, az ... Zrt. megbízásából eljáró igazságügyi ingatlanforgalmi szakértő által megállapított vételáron. Az (5) bekezdés szerint amennyiben a párt élni kíván vételi jogával, e törvény hatálybalépésétől számított kilencven napos jogvesztő határidőn belül írásos szándéknyilatkozatot tesz az ... Zrt.-nél. Az ... Zrt. a szándéknyilatkozat kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja a pártot az igazságügyi ingatlanforgalmi szakértő által megállapított becsült forgalmi értékről és a megkötendő adásvételi szerződés egyéb lényeges tartalmi elemeiről, ideértve a fizetési feltételeket, törvényes kedvezményeket, szavatossági jogokat, korábbi értéknövelő beruházások elszámolását, birtokba adás szerződési feltételeit. Ezeket a feltételeket az ... Zrt. minden párt számára azonos elvek szerint állapítja meg. A (6) bekezdés szerint a párt vételi jogát az ... Zrt. tájékoztatásának kézhezvételét követően, legkésőbb e törvény hatálybalépésétől számított száznyolcvan napon belül, az ... Zrt.-hez intézett írásbeli nyilatkozattal gyakorolhatja. A (7) bekezdés szerint amennyiben a párt a (6) bekezdésben megállapított határidőben él vételi jogával, az ... Zrt. köteles a bejelentéstől számított harminc napon belül megkötni a párttal az adásvételi szerződést. 

 A hitelintézetekből és pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. törvény (Hpt.) 49. § (1) bekezdése szerint e törvény alkalmazásában üzleti titok fogalma alatt a Ptk.-ban meghatározott fogalmat kell érteni. Az 50. § (1) bekezdése szerint banktitok minden olyan, az egyes ügyfelekről a pénzügyi intézmény rendelkezésére álló tény, információ, megoldás vagy adat, amely ügyfél személyére, adataira, vagyoni helyzetére, üzleti tevékenységére, gazdálkodására, tulajdonosi, üzleti kapcsolataira, valamint a pénzügyi intézmény által vezetett számlájának egyenlegére, forgalmára, továbbá a pénzügyi intézménnyel kötött szerződéseire vonatkozik. A (2) bekezdés szerint e törvény banktitokra vonatkozó rendelkezései szempontjából a pénzügyi intézmény ügyfelének kell tekinteni mindenkit, aki (amely) a pénzügyi intézménytől pénzügyi szolgáltatást vesz igénybe. Az 51. § (1) bekezdése szerint banktitok csak akkor adható ki harmadik személynek, ha a) a pénzügyi intézmény ügyfele, annak törvényes képviselője a rá vonatkozó kiszolgáltatható banktitokkört pontosan megjelölve közokiratba vagy teljes bizonyító erejű magánokiratba foglaltan kéri, vagy erre felhatalmazást ad; nem szükséges a közokiratba, teljes bizonyító erejű magánokiratba foglalás, ha az ügyfél ezt az írásbeli nyilatkozatát a pénzügyi intézménnyel történő szerződéskötés keretében nyújtja, b) e törvény a banktitok megtartásának kötelezettsége alól felmentést ad, c) a pénzügyi intézmény érdeke ezt az ügyféllel szemben fennálló követelése eladásához vagy lejárt követelése érvényesítéséhez szükségessé teszi.

Az Alkotmánybíróság az 545/B/2001. AB határozatában fejtette ki az alábbiakat:

 Az Alkotmánybíróság több határozatában értelmezte az Alkotmány 61. § (1) bekezdésében szabályozott a közérdekű adatok megismeréséhez való jog tartalmát. Kimondta, hogy az Alkotmány 61. § (1) bekezdése a közérdekű adatok megismerésére vonatkozó jogot alkotmányos alapjogként garantálja, amely a kommunikációs alapjogok jogegyütteséből az informáltsághoz való jogot, az információ megszerzésének szabadságát és állami elismerését, továbbá biztosítását jelenti. Rámutatott arra is, hogy a közérdekű adatok megismeréséhez való jog biztosítása szoros összefüggésben van más alapvető jog gyakorolhatóságával. Így előfeltétele a vélemény-nyilvánításhoz való jog, a tudományos kutatás, a tanítás szabadsága, a választópolgárokat megillető önkormányzáshoz való jog érvényesülésének. A közérdekű információk megismeréséhez való jog érvényesülése különösen a közhatalom és az állam szervei tevékenységének átláthatósága körében alapvető jelentőségű. A közérdekű adatokhoz való hozzáférés a közhatalmat gyakorló szervek tevékenysége ellenőrizhetőségének alkotmányos biztosítéka. A nyilvánosság a közhatalom demokratikus működésének a próbája. A közérdekű adatok megismerhetősége tehát a közhatalom, a közügyek intézésének áttetszőségét, mint alapvető demokratikus intézmény garantálását is jelenti. A közérdekű adatok nyilvánossága és az azokhoz való hozzáférhetőség ezért az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált demokratikus jogállamiság alapvető alkotmányos biztosítéka. A közérdekű adatok nyilvánosságának biztosítása nem csak a közhatalmat gyakorló szervekkel szemben, hanem minden olyan szervvel szemben is érvényesítendő alkotmányos követelmény, amely jogszabályi felhatalmazás alapján állami feladatot lát el, illetőleg közreműködik az állami feladatok megvalósításában. E követelménynek megfelelően határozza meg a közérdekű adat fogalmát az Avtv. 2. § 3. pontja:  közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő, a személyes adat fogalma alá nem eső adat. Az Alkotmánybíróság ezen határozatában rámutatott arra, hogy a ... Bankról szóló törvény valóban nem tartalmaz garanciális szabályokat a ... Bank Rt. által kezelt közérdekű adatok nyilvánosságának biztosítására. Azonban ez nem jelenti azt, hogy a ... Bank Rt. a Hpt. 50. §-ában szabályozott banktitokra hivatkozással elháríthatja a közérdekű adatok nyilvánosságra hozatalát. A közérdekű adatok megismeréséhez való jog biztosítékát a Hpt. 55/A §-a szabályozza. A Hpt.-nek ez a rendelkezése a hatálya alá tartozó minden szervezetre - amely az 55/A. §-ban meghatározott pénzügyi szolgáltatásokat nyújt - kötelezően kimondja a közpénzek felhasználásával kapcsolatos közérdekű adatok nyilvánosságának követelményét. Tekintettel arra, hogy az MFB tv. 1. § (5) bekezdése alapján a Hpt. hatálya kiterjed az MFB Rt.-re, így a Hpt. 55/A. §-ának előírása az MFB Rt. által kezelt közérdekű adatokra is irányadó. Az a tény, hogy sem az MFB tv., sem a Htp. nem tartalmaz a közérdekű adatok megismeréséhez való jog gyakorlását biztosító garanciális szabályokat, nem határozza meg a közérdekű adatokhoz való hozzáférés eljárási rendjét, nem jelenti azt, hogy az alkotmányos alapjog érvényesítésének jogi garanciái hiányoznak. Azzal, hogy a Hpt.  közérdekű adatnak nyilvánította az 55/A. §-ban meghatározott adatokat, azok az Avtv. rendelkezései alapján az Avtv. közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó előírásainak hatálya alá tartozó adatokká váltak. Az Avtv. 19. § (1) és (3) bekezdésének rendelkezései alapján az Avtv. hatálya kiterjed a Hpt. 55/A. §-ában meghatározott közérdekű adatokra is, ennek megfelelően a közérdekű adatokhoz való hozzáférést biztosító rendelkezései ezen adatokra is alkalmazandók. (545/B/2001. AB határozat 2002.november 19.) 

 A hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról szóló 1996. évi CXII. tv. (Hpt). 55/A. §-ának a fent idézett alkotmánybírósági határozat meghozatalakor hatályos rendelkezése szerint üzleti illetőleg  banktitokra tekintettel sem korlátozható a közérdekű adatok nyilvánossága: 
a) a központi költségvetés készfizető kezességvállalásával illetőleg a központi költségvetést terhelő egyéb állami garanciavállalással kapcsolatos, a költségvetésre vonatkozó
b) a helyi önkormányzatok címzett és céltámogatásával, annak felhasználásával összefüggő
c) a központi illetőleg helyi önkormányzati költségvetést érintő pénzügyi szolgáltatással kiegészítő pénzügyi szolgáltatással közvetlenül kapcsolatos adatok tekintetében. 

 A közpénzek felhasználásával, a köztulajdon használatának nyilvánosságával, átláthatóbbá tételével és ellenőrzésének bővítésével összefüggő egyes törvények módosításáról szóló 2003. évi XXIV. törvény a Hpt. fenti rendelkezését 2003. április 25. napi hatállyal (a fent idézett alkotmánybírósági határozat meghozatalát követően) az alábbiak szerint módosította: a Hpt. 55/A. §-a helyébe a következő rendelkezés lép: „55/A. § nem lehet üzleti titokra hivatkozással visszatartani az információt a közérdekű adatok nyilvánosságára és a közérdekből nyilvános adatra vonatkozó, külön törvényben meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettség esetén. 

A törvény praeambuluma szerint a 2003. évi XXIV. törvényt az Országgyűlés a közpénzek és a köztulajdon törvényes és ésszerű módon történő felhasználásának és működtetésének garanciarendszere megerősítése érdekében alkotta. A törvény általános indokolása szerint „a közpénzek és a köztulajdon törvényes és ésszerű módon történő felhasználásának, működésének és ellenőrzésének garanciarendszere erősítésre szorul. A kormányprogram is kimondta az úgynevezett „üvegzseb program" megvalósításának szükségességét, melynek célja a közpénzekkel való gazdálkodás átláthatóbbá tétele és az ellenőrzés kiterjesztése. A szabályozás rendezi a közérdekű adatok nyilvánossága és az üzletit titok egymáshoz való viszonyát, megteremtve ezzel a kétféle alkotmányos jog arányos érvényesülését és összhangját. Erre tekintettel a Polgári Törvénykönyvben meghatározásra került az üzleti titok általános fogalma. A törvény szabályozza azokat az alapelveket, amelyek alapján összhang jön létre az üzleti titokra való hivatkozás lehetősége - és ezáltal az információ visszatartása - valamint a közérdekű adatokhoz való hozzájutás szabadságának biztosítása között. A szabályozás az adatvédelmi törvény kiegészítésével egyértelműen ki kívánja mondani, hogy az állami és a helyi önkormányzati feladatot illetve jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv (közszféra) milyen körben köteles a nyilvánosságot tájékoztatni illetve biztosítani a kezelésében lévő adatok megismerését (közérdekű adatok nyilvánossága). Egyértelműen szabályozza azt is, hogy a magánszféra vonatkozásában milyen körben kell biztosítani a nyilvánosságot, mikor nem lehet üzleti titokra hivatkozással az információt visszatartani (közérdekből nyilvános adat). A módosítás általános alapelvként mondja ki, hogy a költségvetési pénzek felhasználására, valamint a közvagyonnal való gazdálkodásra vonatkozó adatok nyilvánosságra hozatalát az üzleti titok védelme nem korlátozhatja. Egyúttal meghatározza azt is, hogy melyek azok az adatok (pl. technológiai eljárások, műszaki megoldások, know-how stb.), amelyek továbbra is védelemben részesülhetnek. Ezzel összefüggésben a törvény módosítja a Ptk., az Avtv., a Htp., valamint több más törvény rendelkezéseit. A törvény alapján átláthatóbbá válik a költségvetési szervek működése, korlátozottabb lesz gazdasági szerepvállalásuk lehetősége is. Ennek érdekében a törvény az államháztartási törvény módosításával rendelkezik arról, hogy az államháztartás pénzeszközei felhasználásával, továbbá az államháztartáshoz tartozó vagyonnal való gazdálkodással összefüggő szerződések listája meghatározott összeghatár esetén (főszabályként legalább 5.000.000 Ft) közzétételre kerüljenek a szerződést kötő szerv hivatalos lapjában vagy honlapján. A javaslat meghatározza a nyilvánosságra hozatali kötelezettség tartalmának főbb szabályait, a nemzetbiztonsági, honvédelmi okból illetve titokvédelmi szabályok miatt indokolt kivételeket." A törvénynek a fenti Hpt. 55/A. § módosítását tartalmazó rendelkezéséhez fűzött indokolás szerint a hitelintézeti törvény módosításával a törvénybe bekerül, hogy nem lehet információkat üzleti titokra hivatkozással visszatartani a külön törvényben a közérdekű adatok és a közérdekből nyilvános adatok nyilvánosságával összefüggő adatokra, és az ott meghatározott adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettség eseteiben. 

Az Alkotmánybíróság 2179B/1991. AB határozatában kifejtette, hogy  „ a   pártok   költségvetési   támogatását   a   magyar jogrendszerben - hasonlóan a legtöbb nyugat-európai állam megoldásához -  az  indokolja,  hogy  azok  az  Alkotmány értelmében közreműködnek  a népakarat  kialakításában  és kinyilvánításában, és  ezáltal egyfajta sajátos közvetítő szerepet töltenek  be  állam  és  társadalom  között.  Az állami támogatás  a pártnak a népakarat kialakításában és kinyilvánításában élvezett  társadalmi  támogatottságához kapcsolódik."

Az Alkotmánybíróság több határozatában is kifejtette, hogy a közérdekű adatok megismeréséhez való alkotmányos alapjogot korlátozó törvényi rendelkezéseket megszorítóan kell értelmezni:

30/1992. (V. 26.) AB határozat szerint „a szabad véleménynyilvánítás jogának kitüntetett szerepe ugyan nem vezet arra, hogy ez a jog az élethez vagy az emberi méltósághoz való joghoz hasonlóan korlátozhatatlan lenne, de mindenképpen azzal jár, hogy a szabad véleménynyilvánításhoz való jognak valójában igen kevés joggal szemben kell engednie, azaz a véleményszabadságot korlátozó törvényeket megszorítóan kell értelmezni."

Az ABH 1994.191. számú határozat szerint „az információszabadságot korlátozó törvényeket is megszorítóan kell értelmezni, mert az információ szabadság a közhatalom gyakorlásának nyilvánossága az állam és a végrehajtó hatalom tevékenységének átláthatósága, ellenőrizhetősége feltétele a bírálat jogának, a kritika szabadságának, a szabad véleménynyilvánításnak. Ez az alapjog tehát - az alkotmányos korlátok  megítélésével összefüggésben - legalább annyi alkotmányos védelmet élvez mint a- anyajog -  véleménynyilvánítás szabadsága. A nyílt, áttetsző és ellenőrizhető közhatalmi tevékenység általában az állami szervek és a végrehajtó hatalom nyilvánosság előtti működése a demokratizmus egyik alapköve a jogállami államberendezkedés garanciája. A nyilvánosság próbája nélkül az állam polgáraitól „elidegenedett gépezetté" működése kiszámíthatatlanná, előreláthatatlanná, kifejezetten veszélyessé válik, mert az állam működésének átláthatatlansága fokozott veszélyt jelent az alkotmányos szabadság jogokra. „

Az ABH 1994. 354. számú határozata szerint „az alkotmánybíróság állandó gyakorlata szerint a szabad véleménynyilvánítás anyajoga felöleli a közérdekű adatok megismeréséhez való jogot, az információk megszerzésének szabadságát. E két jog kölcsönösen feltételezi egymást és az Alkotmány 61. §-a mindkettőt ugyan úgy biztosítja. Ugyancsak az Alkotmánybíróság állandó gyakorlata, hogy a véleményszabadságot korlátozó törvényeket megszorítóan kell értelmezni. Következésképpen a közérdekű adatok megismeréséhez való alapjog is élvezi ezt a privilégiumot."

Az ABH 1994. 355.számú határozata szerint  „a közhatalmat gyakorlók, vagy a politikai közszereplést vállalók esetében a személyeknek - különösen a választópolgároknak - a közérdekű adatok megismeréséhez fűződő joga elsőbbséget élvez az előbbiek olyan személyes adatai védelméhez képest, amelyek köztevékenységük és annak megítélése szempontjából jelentősek lehetnek."

Az 1952. évi III. törvény (Pp.) 164. § (1) bekezdése szerint  a per eldöntéséhez szükséges tényeket általában annak a félnek kell bizonyítania, akinek érdekében áll, hogy azokat a bíróság valónak fogadja el. 

A perben az alperesek nem vitatták azt, hogy a felperes által kért adatokat kezelik, ezért  a fentiek értelmében  azt kellett bizonyítaniuk, hogy a, hogy a felperes által kért felvilágosítást határidőben teljesítették, illetőleg ennek hiányában a megtagadás jogszerű és megalapozott volt.

 Az állami vagyonról szóló 2007. évi CVI. tv. fent idézett rendelkezései értelmében az állami vagyon kezelése fogalmába az ezzel kapcsolatban kötött szerződések is beletartoznak, ebből következik, hogy a közérdekű adatok nyilvánosságára vonatkozó szabályok alapján a a ... Zrt-vel és a ... Bankkal szerződést kötő természetes vagy jogi személyeknek számolniuk kell azzal, hogy a szerződő partnerük státuszából eredően a megkötött szerződés adatai közérdekű adatnak minősülhetnek, így azokról minden érdeklődő tudomást szerezhet. Tehát a felperes által  az adatigénylésében megjelölt adatok közérdekű adatok, kivéve, ha az Avtv. 19. §-ának (3) bekezdésében megjelölt korlátozó rendelkezések hatálya alá tartoznak, ennek hiányában  azonban a nyilvánosságra hozatal nem tagadható meg,  a (3) bekezdésben foglalt korlátozó rendelkezésekre az alperesek azonban nem hivatkoztak. 

Az I. rendű alperes és a III. rendű alperes által hivatkozott banktitokkal kapcsolatban a bíróság utal mind a fent idézett jogszabályhelyekre, mind az idézett alkotmánybírósági határozatokban foglaltakra: a Hpt. korábban tartalmazta azt, hogy banktitokra nem lehet hivatkozni közérdekű adatok vonatkozásában, az ezt módosító törvény céljaként „a közpénzek és a köztulajdon törvényes és ésszerű módon történő felhasználásának és működtetésének garanciarendszere" megerősítését tűzte ki: mindezek értelmében került módosításra ugyanekkor az Avtv. is,  így - szem előtt tartva azt is, hogy a  közérdekű adatok nyilvánosságát korlátozó rendelkezéseket megszorítóan kell értelmezni - a bíróság álláspontja szerint jelen esetben a közérdekű adatok nyilvánosságával szemben a banktitokra hivatkozni nem lehet, a hatályos jogszabályi rendelkezések helyes értelmezése szerint  sem a Ptk. 81. § (3) bekezdésében, sem az Avtv. 19. § (3) bekezdésében foglalt rendelkezések nem hagyhatók figyelmen kívül a Hpt. alapján.

én osztotta a bíróság a felperes álláspontját abban a kérdésben is, mely szerint az alperesek - melyek az alkotmánybírósági határozatokban és az adatvédelmi biztos erre vonatkozó nyilatkozatában megfogalmazottak szerint is - az Alkotmány értelmében közreműködnek a népakarat kialakításában és kinyilvánításában és ezáltal egyfajta sajátos közvetítő szerepet töltenek be az állam és a társadalom között,  és ezért amennyiben egyébként közérdekű adatot kezelnek, egyéb közfeladatot ellátó szervek közé sorolhatók.

Az alperesek hivatkoztak arra, hogy a vonatkozó jogszabályok értelmében gazdálkodásuk adatait már korábban nyilvánosságra hozták, azonban nem jelölték meg, hogy a felperes által megjelölt közérdekű adatok közül melyek ezek, illetőleg mikor, és milyen formában történt meg ezek közzététele, így a bíróság ezen alperesi hivatkozásokat figyelembe venni nem tudta.
A fent idézett jogszabályhelyek (Avtv. 19. § (1)  bekezdése és a 2007. évi CVI. tv. 5. §) értelmében  az  igényelt dokumentumok közérdekű adatok, ezen adatok nyilvánosak, a felperessel való közlésüket az  alperesek a fent kifejtettekre tekintettel alaptalanul tagadták meg, ezért a bíróság a rendelkező részben foglaltak szerint kötelezte az  alpereseket a felperes adatigénylésének teljesítésére.
A felperesnek perköltség igénye nem volt, ezért a pernyertes felperes perköltségével kapcsolatban dönteni nem kellett.
Az  illetékekről szóló 1990. évi XCIII. törvény 57. § (1) bekezdés o) pontja szerint a személyes adatok védelmével, illetve a közérdekű adatok nyilvánosságával összefüggésben indított per a felek személyétől függetlenül tárgyánál fogva illetékmentes, feljegyzett illeték nem volt, ezért a bíróságnak az eljárási illeték viseléséről  rendelkeznie nem kellett. 

Budapest, 2009. december 3.

				. Kováts Judit sk.
									bíró

A kiadmány hiteléül: