Fővárosi Törvényszék
...P. .../2013/4.

A Fővárosi Törvényszék

. Schiffer András ügyvéd (ügyvéd címe) által képviselt

felperes neve (felperes címe.) felperesnek

a Sárhegyi és Társai Ügyvédi Iroda (ügyvéd címe. ügyintéző ügyvéd: dr. Bártfai Beatrix) által képviselt

alperes neve(alperes címe.) alperes ellen

közérdekű adat közlése iránt indított perében meghozta a következő

Í T É L E T E T :

A bíróság kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül közölje a felperessel a egyetem neve Egyetem Állatorvostudományi Kar, település, név-major Tangazdaság működésével kapcsolatos – egyebek mellett a bérleti és bértartási szerződések, a készpénzforgalom, az árbevétel elszámolása, a növényvédőszer- és üzemanyag-felhasználás, illetve a termőterületen megtermelt és könyvelt hozamok valószínűségét vizsgáló - alperesi ellenőrzésről készített vizsgálati jelentés másolatát azzal, hogy a bíróság feljogosítja az alperest, hogy felismerhetetlenné tegye a jelentésben a személyes adatokat.

A bíróság kötelezi az alperest, hogy 15 napon belül fizessen meg a felperesnek 25.400,- (huszonötezer-négyszáz) Ft perköltséget.

A per illetékmentes.

Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül van helye fellebbezésnek, melyet a Fővárosi Törvényszéken kell 3 példányban benyújtani a Fővárosi Ítélőtáblához címezve. 

A Fővárosi Ítélőtábla előtti másodfokú eljárásban a fellebbezést előterjesztő fél számára a jogi képviselet kötelező.

A felek a fellebbezési határidő lejárta előtt közösen kérhetik a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálását.

Ha fellebbezés csak a kamatfizetésre, a perköltség viselésére vagy összegére, illetve a meg nem fizetett illeték vagy az állam által előlegezett költség megfizetésére vonatkozik, illetve csak az előzetes végrehajthatósággal, a teljesítési határidővel vagy részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos; vagy csak az ítélet indokolása ellen irányul, akkor azt a másodfokú bíróság tárgyaláson kívül is elbírálhatja, kivéve, ha a fellebbező a fellebbezésében, vagy a másik fél a másodfokú bíróság felhívására tárgyalás tartását kéri.

I N D O K O L Á S

A felperes 2013. október hó 11. napján adatigényléssel élt az alperes fel, melyben kérte, hogy az alperes az esetleges védett adatok kivételével juttassa el számára a egyetem neve Egyetem Állatorvostudományi Kar, település, névmajor Tangazdaság működésével kapcsolatos egyebek mellett a  bérleti és bértartási szerződések, a  készpénzforgalom, az árbevétel elszámolása, növényvédő szer és üzemanyag felhasználás, illetve a termőterületen megtermelt és könyvelt hozamok valószínűségét vizsgáló - már lezajlott intézet neve ellenőrzésről készített vizsgálati jelentés másolatát. 

Az alperes a 2013. október hó 22. napján kelt válaszában az adatok közlését megtagadta, arra hivatkozott, hogy az ellenőrzés során a kormány, illetve a miniszterelnök, vagy miniszterelnökségen működő ügyekért felelős államtitkár utasítására járt el, ezért az ellenőrzési jelentés is döntés megalapozását szolgáló adat, ezért az a keletkezésétől számított 10 évig nem nyilvános. Többek között hivatkozott e körben a Legfelsőbb Bíróság BH. 2008/333-as szám alatt közzétett eseti döntésére is.

A felperes a keresetében kérte, hogy a bíróság kötelezze az alperest korábban közölni kért adatok kiadására.

Az alperes a kereset elutasítását kérte. Álláspontja szerint nem minősül adatkezelőnek, a jelentés vonatkozásában legfeljebb adatfeldolgozónak, adatkezelőnek a vizsgált intézmény, illetve a Kormány minősül. Álláspontja szerint mivel adatkezelőnek nem minősül, ezért a kért adatok kiadására sem lehet kötelezni. Továbbra is fenntartotta azon álláspontját, hogy az általa készített jelentés döntést megalapozó adat, így az a keletkezésétől számított 10 évig nem nyilvános.

A felperes keresete megalapozott.

A bíróság a tényállást a polgári perrendtartásról szóló 1952. évi III. törvény (Pp.) 206. § (1) bekezdése alapján a felek előadása, valamint rendelkezésre álló adatok alapján határozta meg.

Az Alaptörvény VI. cikk (2) bekezdése szerint mindenkinek joga van személyes adatai védelméhez, valamint a közérdekű adatok megismeréséhez és terjesztéséhez.

Az Alaptörvény Állam 28. cikke szerint a bíróságok a jogalkalmazás során a jogszabályok szövegét elsősorban azok céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezik.

Az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (Info tv.) 1 § szerint e törvény célja az adatok kezelésére vonatkozó alapvető szabályok meghatározása annak érdekében, hogy a természetes személyek magánszféráját az adatkezelők tiszteletben tartsák, valamint a közügyek átláthatósága a közérdekű és a közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez és terjesztéséhez fűződő jog érvényesítésével megvalósuljon.

A bíróság az Alaptörvény már hivatkozott rendelkezései szerint az Infotv.-t a céljával és az Alaptörvénnyel összhangban értelmezte.

Az Infotv. 26. § (1) bekezdése alapján az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szervnek vagy személynek (a továbbiakban együtt: közfeladatot ellátó szerv) lehetővé kell tennie, hogy a kezelésében lévő közérdekű adatot és közérdekből nyilvános adatot - az e törvényben meghatározott kivételekkel - erre irányuló igény alapján bárki megismerhesse.

A peres felek között nem volt vitás, és ezt a bíróság is megállapította, hogy az alperes közfeladatot ellátó szervnek minősül.

Az Infotv. 3. § 5) pontja alapján közérdekű adat: az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra, a megkötött szerződésekre vonatkozó adat.

Az Infotv. 3.§ 9. pontja és 18. pontja szabályozza, hogy a törvény alapján ki minősül adatkezelőnek, és adatfeldolgozónak.

Az alperes az általa készített vizsgálati jelentés vonatkozásában adatkezelőnek minősül, függetlenül attól, hogy a perbeli jelentést kinek a döntése vagy utasítása alapján készítette el az alperes. 

A alperes neveról szóló 355/2011. (XII. 30.) Kormányrendelet (Kormr.) 2.§ értelmében az alperes önálló feladat- és hatáskörrel bíró szerv.  A Kormr. 35.§ (2) bekezdése szerint a hivatal által készített jelentés nyilvánosságára az információs önrendelkezési jogról és az információ szabadságról szóló törvény, valamint az egyes titokfajtákra vonatkozó törvények rendelkezései irányadók.

Az alperes a fentiek alapján elkülönült, önálló szervezetként végzi ellenőrzési tevékenységét, és egyértelműen közfeladatot lát el ezen ellenőrzési tevékenysége során. Az általa végzett ellenőrzésről készített ellenőrzési jelentést úgy kell értelmezni az Infotv. keretein belül, hogy az alperes a döntést meghozta azzal, hogy az ellenőrzési jelentést összeállította. Ezen a tényen adott esetben az sem változtat, hogy esetlegesen ezen jelentés megküldésre került a kormánynak, és a kormány a jelentés figyelembevételével intézkedéseket még nem hozott.

A bíróság rámutat arra, hogy az Infotv. 27.§ (5) bekezdése alapján a közfeladatot ellátó szerv feladat- és hatáskörébe tartozó döntés meghozatalára irányuló eljárás során készített vagy rögzített, a döntés megalapozását szolgáló adat a keletkezésétől számított tíz évig nem nyilvános. Ezen adatok megismerését - az adat megismeréséhez és a megismerhetőség kizárásához fűződő közérdek súlyának mérlegelésével - az azt kezelő szerv vezetője engedélyezheti. Ezen idézett jogszabályhely alapján egyértelmű, hogy a 10 évre vonatkozó nyilvánosság korlátozás csak azon döntést meghozó közfeladatot ellátó szerv vonatkozásában alkalmazható, amelynek eljárása során került készítésre vagy rögzítésre az adat. Jelen esetben az alperes eljárása során került készítésre az adat, az alperes pedig a fentiek szerint a döntést már meghozta, így az alperes megalapozottan nem hivatkozhat az Infotv. 27.§ (5) bekezdésére. Az pedig hogy esetlegesen más közfeladatot ellátó szerv az alperes döntése folytán, milyen döntést hoz, alperes vonatkozásában az Infotv. 27.§ (5) bekezdésében szabályozott nyilvánosság korlátozást nem teszi lehetővé.

Az alperes adatkezelői minőségét támasztja alá az is, hogy az elkészült ellenőrzési jelentés alapján az alperes elnöke amennyiben az ellenőrzési jelentés alapján az ellenőrzött szerv intézkedési tervét nem fogadja el, többek között hivatalból eljárást indíthat eljárási bírság kiszabása tárgyában, melynek szabályait a Kormr. 30.§-a, valamint az államháztartásról szóló 2011. évi CXCV. törvény 65. § szabályozza, míg az eljárással kapcsolatos szabályokra a Ket. rendelkezéseit kell alkalmazni. Ezen eljárási bíróságra vonatkozó eljárási szabályok is azt igazolják, hogy az elkészült ellenőrzési jelentés az alperes vonatkozásában a döntés meghozatalával jár, az alperes vonatkozásában a továbbiakban döntést megalapozó iratról nem beszélhetünk. A bíróság erre való tekintettel nem vizsgálta azon alperesi előadást, hogy a kormány a vizsgálati jelentés folytán a döntést még nem hozta meg. 

A bíróság előtt is ismert az alperes által hivatkozott eseti döntés. Azonban a bíróság a fentiekre való tekintettel az alperest az igényelt vizsgálati jelentés közlésére kötelezte, egyúttal feljogosította arra, hogy a személyes adatokat felismerhetetlenné tegye. 

Jelen perben a felperes lett pernyertes, ezért a bíróság a 32/2003. (VIII.22.) IM rendelet 3. § (5) bekezdése alapján, mivel a jelen per tárgyának értéke nem állapítható meg, négy óra ügyvédi munkadíj elszámolásával összesen 25.400,- forint perköltség megfizetésére kötelezte az alperest

Az ítélet elleni fellebbezési jogot a Pp. 233. § (1) bekezdése biztosítja.

Budapest, 2014. március hó 5. napján
								. Nagy Péter László s.k.	
										    bíró			     

A kiadmány hiteléül: