Fővárosi Törvényszék
25.P..../2012/14.

A Fővárosi Törvényszék
dr. Desics Péter ügyvéd (ügyvéd címe.) által képviselt
felperes neve (felperes cime.)
felperes

beavatkozo neve (beavatkozo cime.)
felperesi beavatkozó

a jogi előadó neve jogi előadó által képviselt
Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsa
alperes

Szepesi és társai Ügyvédi iroda (eljáró ügyvéd: dr. Feldmajer Lea; ügyvéd címe.) által képviselt
I.r. alperesi beavatkozó neve (I.r. alperesi beavatkozó címe.)
I. rendű alperesi beavatkozó

valamint 

Dr. Ferenczi Mónika ügyvéd (ügyvéd címe.) által képviselt
II.r. alperesi beavatkozó neve (II.r. beavatozó címe.)
II. rendű alperesi beavatkozó
ellen

közérdekű adatok kiadása iránt indított perében meghozta a következő

í t é l e t e t. 

A bíróság kötelezi az alperest, hogy adja ki a felperesnek 15 napon belül az alperes által 2011. december 12. napján a I.r. alperesi beavatkozó neve-vel, valamint a 2011. december 27. napján az II.r. alperesi beavatkozó neve-vel kötött műsor szolgáltatásra vonatkozó hatósági szerződések másolatát.

A bíróság kötelezi az alperest, hogy fizessen meg felperes részére 30.000,- (harmincezer) Ft + Áfa perköltséget 15 napon belül.

A bíróság kötelezi továbbá I. és II. rendű alperesi beavatkozókat, hogy fizessenek meg felperes részére 30.000,- (harmincezer) Ft + Áfa perköltséget felperes részére 15 napon belül.

A tárgyi illetékmentesség folytán le nem rótt 36.000,- (harminchatezer) Ft illeték a Magyar Állam terhén marad.

Az ítélet ellen a kézbesítéstől számított 15 napon belül fellebbezésnek van helye, melyet ennél a bíróságnál kell írásban, négy példányban benyújtani, a Legfelsőbb Bírósághoz.

A felek kérhetik a fellebbezés tárgyaláson kívüli elbírálását. Az Ítélőtábla előtti eljárásban a jogi képviselet kötelező.
Ha a fellebbezés csak a kamatfizetésre, a perköltség viselésére, vagy összegére, illetve a meg nem fizetett illeték, vagy az állam által előlegezett költség megfizetésére vonatkozik, az előzetes végrehajthatósággal, a teljesítési határidővel, vagy a részletfizetés engedélyezésével kapcsolatos, vagy az ítélet indokolása ellen irányul, a fellebbező fél a fellebbezésében kérheti tárgyalás megtartását.

I n d o k o l á s

Az 1-es cég neve Zrt., valamint I.r. alperesi beavatkozó neve a Nemzeti Média- és Hírközlési Hatóság Médiatanácsával szerződést kötöttek analóg audiovizuális jogosultság tekintetében médiaszolgáltatás végzésére 2011. december 27. napjától  2012. július 9. napjáig terjedő időszakra. A szerződések közérdekű adatokat tartalmaznak.

Ezen szerződések alperes kezelésében vannak.

Felperes 2012. január 6. napján közérdekű adatigényléssel fordult az alpereshez, melyben kérte a beavatkozók és alperes között fenti, a frekvenciák használatára vonatkozó lineáris műsor szolgáltatási hatósági szerződések másolatának kiadását. Ezt követően, mivel alperes ezen megkeresésre nem válaszolt, 2012. február 15. napján ismételt megkeresést intézett az alperes irányába, melyre válasz szintén nem érkezett.

Felperes ezt követően fordult bírósághoz. Keresetében az információs önrendelkezési jogról és az információszabadságról szóló 2011. évi CXII. törvény (Info tv.) 26.§, 28.§ és 29.§-aira hivatkozással kérte alperest arra kötelezni, hogy adja ki a kezelésében lévő, az adatigénylésben megjelölt hatósági szerződések másolatát, mivel ezen szerződések kizárólagos állami tulajdont képező frekvenciák hasznosítására köttettek, tehát állami vagyonnal kapcsolatosak.

Felperesi beavatkozó felperes keresetéhez csatlakozva szintén kérte a kereset szerinti szerződések kiadását.

Alperes kérte a kereset teljes elutasítását. Álláspontja szerint a felperes által kiadni kért szerződések üzleti titoknak minősülnek, ennélfogva az Info tv. 27.§ (3) bek. folytán ezeket kiadni nem kell. Hivatkozott továbbá arra, hogy az alperes a a közigazgatási hatósági eljárás és szolgáltatás általános szabályairól szóló 2004. évi CXL. törvény (Ket.) rendelkezési alapján kell eljárni. Minthogy a vele szerződő feleket (a beavatkozókat) a Ket. szerinti ügyfélnek tekinti, így az I. és II. rendű alperesi beavatkozóktól - a szerződő másik féltől - hozzájárulást kell kérnie a hatósági szerződések kiadása vonatkozásában. Ő ugyanis pusztán „postás" szereppel bír ekörben. Az ügyfelei nyilatkozata birtokában, azok tükrében tudja majd a lehetséges lépéseket megtenni. 

I. rendű alperesi beavatkozó csatlakozott alperes védekezéséhez. Kérte a kereset teljes elutasítását figyelemmel arra, hogy felperes szerződés kiadását kéri, és a szerződés teljes egésze I. rendű alperesi beavatkozó üzleti titka. A szerződés adatai nem közérdekű adatok. Hangsúlyozta, hogy a szerződés egyes elemi olyan üzleti titkot képeznek, melyeknek nyilvánosságra kerülése, illetéktelenek által történő felhasználása sértené a jogszerű gazdasági, piaci, pénzügyi érdekeit.
Álláspontja szerint a felperes és felperesi beavatkozó által kért adatok kiolvashatók az országgyűlési beszámolóból, így a hatósági szerződések azon részei, melyek nem képeznek üzleti titkot, nyilvánosak.

II. rendű alperesi beavatkozó osztotta alperes és az I. rendű alperesi beavatkozó által előadottakat. Szintén kérte a kereset teljes elutasítását elsődlegesen a kereset ténybeli alapjának hiánya miatt. Álláspontja szerint az általa az alperessel kötött, felperes által kiadni kért hatósági szerződésben foglaltak nem közérdekű adatok, a szerződés egésze pedig semmiféleképpen nem lehet az. Vitatta továbbá, hogy a közte és alperessel között létrejött hatósági szerződés közvagyon hasznosítására vonatkozik. Előadta, hogy a szerződés 2012. július 9. napján hatályát vesztette, ennek tükrében fogalmilag kizárt, hogy egy megszűnt szerződés bármely vagyon hasznosítását szabályozza.
Másodsorban üzleti titokra hivatkozással kérte a per megszüntetését is, mivel alperes és I. rendű alperesi beavatkozó által előadottakon túl a kiadni kért szerződések tartalmaznak olyan vállalásokat is, mely nem tartozik alperes hatáskörébe, így fogalmilag kizárt az, hogy ezek közérdekű adatnak minősüljenek.
Hivatkozott továbbá arra, hogy a hatósági szerződésről a jogszabályokból és egyéb nyilvános információforrásokból tudomást lehet szerezni.

A kereseti kérelem alapos.

Az Info tv. 31. § (1) bekezdése kimondja, hogy „az igénylő a közérdekű adat megismerésére vonatkozó igény elutasítása vagy a teljesítésre nyitva álló, vagy az adatkezelő által a 29. § (2) bekezdése szerint meghosszabbított határidő eredménytelen eltelte esetén […] bírósághoz fordulhat."
A 31.§ (3) bekezdés értelmében „a pert az igény elutasításának közlésétől, a határidő eredménytelen elteltétől, illetve a költségtérítés megfizetésére vonatkozó határidő lejártától számított harminc napon belül kell megindítani az igényt elutasító közfeladatot ellátó szerv ellen.[…] A perindításra rendelkezésre álló határidő elmulasztása esetén igazolásnak van helye."
„(4) A perben fél lehet az is, akinek egyébként nincs perbeli jogképessége."

Az alperes a felperesnek 2012. február 15. napján kelt adatközlés iránti kérelmét 2012. február 22. napján vette át. Mivel arra a nyitvaálló határidőn belül válasz nem érkezett, felperes 2012. március 21-én - a 30 napos eljárási határidő betartásával - nyújtotta be a törvényszékre a keresetét. 

Az Info tv. 3.§ 5. pontja értelmében: közérdekű adat: „az állami vagy helyi önkormányzati feladatot, valamint jogszabályban meghatározott egyéb közfeladatot ellátó szerv vagy személy kezelésében lévő és tevékenységére vonatkozó vagy közfeladatának ellátásával összefüggésben keletkezett, a személyes adat fogalma alá nem eső, bármilyen módon vagy formában rögzített információ vagy ismeret, függetlenül kezelésének módjától, önálló vagy gyűjteményes jellegétől, így különösen a hatáskörre, illetékességre, szervezeti felépítésre, szakmai tevékenységre, annak eredményességére is kiterjedő értékelésére, a birtokolt adatfajtákra és a működést szabályozó jogszabályokra, valamint a gazdálkodásra, a megkötött szerződésekre vonatkozó adat;"

Az nem volt vitatott felek között, hogy az alperes közfeladatot ellátó szerv (a médiaszolgáltatásokról és a tömegkommunikációról szóló 2010. évi CLXXXV. törvény (Mttv.) 123.§ (1) bek., 132.§, 63.§ (9) bek.).

A felek között továbbá az sem volt vitatott, hogy az alperes őrzésében vannak azon szerződések, melyek tartalmazzák azon közérdekű adatokat, melyeknek másolatát felperes jelen perben kiadni kérte.

Felperes tehát a nyitva álló eljárási határidők betartásával, az előzetes megkeresésé sikertelen lefolytatását követően, jó alperessel szemben nyújtotta be a közérdekű adat kiadására vonatkozó kérelmét.

Minderre figyelemmel nem volt akadálya a kereset érdemi elbírálásának.

Alperes által nem volt vitatott, hogy a felperes által kiadni kért szerződések közérdekű adnak minősülnek.
I. és II. rendű alperesi beavatkozók képviselői azonban azon a véleményen voltak, hogy felperes nem terjesztett elő a Pp. szerinti határozott keresetet, mivel a per tárgya nem lehet általában szerződés másolatának kiadása, hanem meghatározott adatok kiadására van csak mód. Mivel felperes nem jelölte meg, hogy konkrétan mely adatok kiadását kéri, így álláspontjuk szerint felperesi kereseti kérelem nem határozott.

Az Mttv. 207.§ értelmében az „[…] analóg, földfelszíni terjesztésű műsor szolgáltatási jogosultság és az e törvény szerinti állami tulajdonban lévő, korlátos erőforrásokat igénybe vevő analóg lineáris médiaszolgáltatási jogosultság - a 48. § (4) bekezdésben meghatározott eljárás és a 203. § 32. pontja szerinti közszolgálati médiaszolgáltatók médiaszolgáltatásai kivételével - kizárólag a Médiatanács által kötött hatósági szerződés alapján gyakorolható."

Az Mttv. 48. § (1) bekezdése szerint „állami tulajdonban lévő, korlátos erőforrásokat igénybe vevő analóg lineáris médiaszolgáltatás - amennyiben e törvény eltérően nem rendelkezik - a Médiatanács által kiírt és lebonyolított pályázaton történt nyertessé nyilvánítás és hatósági szerződés alapján végezhető."

A bíróság ezt követően külön foglalkozott azon kérdéssel is, hogy a kért szerződések közérdekű adatnak minősülnek-e?

Felperest terhelte ekörben annak a bizonyítása, hogy az alperes kezelésében álló adatok/ szerződések közérdekű adatnak minősülnek. 

Azon II. rendű beavatkozó érvelés, miszerint felperes keresete nem volt határozott nem foghatott helyt, hiszen a keresetével felperes a hivatkozott szerződések kiadása által közérdekű adatok kiadását kérte. II. rendű alperesi beavatkozó által előadottakon szerint a kiadni kért szerződések tartalmaznak olyan vállalásokat is, mely nem tartozik alperes hatáskörébe, így fogalmilag kizárt az, hogy ezek közérdekű adatnak minősüljenek. Hivatkozott az  Mttv tv. 160.§ (2) bekezdésére, mely kimondja, hogy a hatósági szerződésben az ügyfél olyan kötelezettségeket is vállalhat, melyek tekintetében a Hatóság nem rendelkezik hatáskörrel, illetve melynek teljesítésére hatósági határozattal nem lenne kötelezhető. II. rendű beavatkozó álláspontja szerint az Mttv. idézett része alapján a jelen per tárgyát képező hatósági szerződések nem minősülhetnek közérdekű adatnak.

A bíróság kiemeli, hogy az Info tv. rendelkezési alapján is szerződés kiadása lehet tárgya közérdekű adat kiadása iránti pernek. A fél jelen esetben ugyanis a szerződésbe foglalt közérdekű adatok kiadását kéri. Ennek a Mttv. hivatkozott rendelkezése sem mond ellent. Ennélfogva a kiadni kért szerződéseknek, mint közérdekű adat kiadása iránti kérelemnek helye van. 

Ezt követően a bíróság alperesi kimentési körben vizsgálódott. Azaz azt vizsgálta, hogy alperes, valamint I. és II. rendű alperesi beavatkozók által előterjesztett védekezés, miszerint a kiadni kért szerződések üzleti titok körbe tartoznak, ezáltal nem kiadhatók, megalapozott-e.

Az alperes érdemi védekezésében előadta, hogy azt elismeri, hogy a szerződésnek vannak közérdekű adatnak minősülő részei, melyek kiadását a felperes számára nem ellenzi, azonban csak akként, hogy az I és II rendű beavatkozók által meghatározott - álláspontjuk szerint üzleti titoknak minősülő - pontokat kitakarják. A per során azonban ezen nyilatkozatát akként tartotta fenn, hogy a szerződések egész terjedelmükben üzleti titkot képeznek, így azok kiadását ellenzi.

I. és II. rendű alperesi beavatkozók álláspontja az volt, hogy - ha és amennyiben a bíróság kiadni kérhető közérdekű adatnak minősíti a hatósági szerződéseket, abban az esetben - a szerződések üzleti I. és II. rendű beavatkozók üzleti titkának minősül, így az Info tv. 27.§-a alapján azok kiadására nem kerülhet sor.

Az Info tv. 27.§ (2) bekezdése értelmében „a közérdekű és közérdekből nyilvános adatok megismeréséhez való jogot - az adatfajták meghatározásával - törvény
a) honvédelmi érdekből;
b) nemzetbiztonsági érdekből;
c) bűncselekmények üldözése vagy megelőzése érdekében;
d) környezet- vagy természetvédelmi érdekből;
e) központi pénzügyi vagy devizapolitikai érdekből;
f) külügyi kapcsolatokra, nemzetközi szervezetekkel való kapcsolatokra tekintettel;
g) bírósági vagy közigazgatási hatósági eljárásra tekintettel;
h) a szellemi tulajdonhoz fűződő jogra tekintettel
korlátozhatja.
(3) Az üzleti titok megismerésére a Polgári Törvénykönyvben foglaltak az irányadók."

Alperesi beavatkozó által hivatkozott üzleti titok tekintetében tehát további vizsgálódásnak volt helye.

A Ptk. 81.§ (2) bekezdése szerint „üzleti titok a gazdasági tevékenységhez kapcsolódó minden olyan tény, információ, megoldás vagy adat, amelynek nyilvánosságra hozatala, illetéktelenek által történő megszerzése vagy felhasználása a jogosult - ide nem értve a magyar államot - jogszerű pénzügyi, gazdasági vagy piaci érdekeit sértené vagy veszélyeztetné, és amelynek titokban tartása érdekében a jogosult a szükséges intézkedéseket megtette."

Az Info tv. 31.§ (2) bekezdése értelmében „a megtagadás jogszerűségét és a megtagadás indokait, illetve a másolat készítéséért megállapított költségtérítés összegének megalapozottságát az adatkezelőnek kell bizonyítania."

A bizonyítási teher atekintetben, hogy az érintett szerződések „üzleti titok"-nak minősülnek, vagy sem, az alperesen volt. Alperes ennek teljesítésére csatolta az iratokhoz zárt borítékban a szerződéseket.

A bíróság az alperes által csatolt, a bíróság által zártan kezelt szerződések megtekintését követően arra a következtetésre jutott, hogy az érintett szerződések nem tartalmaznak sem olyan információt, sem olyan adatot, melynek nyilvánosságra hozatala, illetéktelenek által történő megszerzése vagy felhasználása a jogosult - jelen esetben az I. és II. rendű beavatkozók -  jogszerű pénzügyi, gazdasági vagy piaci érdekeit sértené vagy veszélyeztetné. 

A Ptk. 81.§ (3) bekezdése kimondja továbbá, hogy „nem minősül üzleti titoknak  […]az állami és önkormányzati vagyon kezelésével, birtoklásával, használatával, hasznosításával, az azzal való rendelkezéssel, annak megterhelésével, az ilyen vagyont érintő bármilyen jog megszerzésével kapcsolatos adat[…]"

Az alperes őrizetében lévő, az alperes és az I. rendű alperesi beavatkozó, valamint az alperes és II. rendű alperesi beavatkozó által kötött szerződések márpedig olyan hatósági szerződések, melyek a kizárólagos állami tulajban lévő frekvenciák hasznosításáról szólnak. Ezáltal a Ptk. üzleti titokkörébe nem tartozhatnak - mintegy kivétel alóli kivételek.

A Ptk. fenti rendelkezési alól ugyan feloldást ad a Ptk. 81.§ (3) bekezdésének utolsó mondata, mely szerint „a nyilvánosságra hozatal azonban nem eredményezheti az olyan adatokhoz - így különösen a technológiai eljárásokra, a műszaki megoldásokra, a gyártási folyamatokra, a munkaszervezési és logisztikai módszerekre, továbbá a know-how-ra vonatkozó adatokhoz - való hozzáférést, amelyek megismerése az üzleti tevékenység végzése szempontjából aránytalan sérelmet okozna, feltéve, hogy ez nem akadályozza meg a közérdekből nyilvános adat megismerésének lehetőségét.

A bíróság ekörben vizsgálódva az alperes által mellékelt szerződések tanulmányozásából megállapította, hogy a szerződések nem tartalmaznak technológiai eljárásokra, a műszaki megoldásokra, a gyártási folyamatokra, a munkaszervezési és logisztikai módszerekre, továbbá a know-how-ra vonatkozó adatokat, így a szerződések egyes részeinek üzleti titokként történő kezelése, vagy a felperes részére meg nem ismerhetősége nem indokolt.

A bíróság ekörben megjegyzi, hogy bár jogi relevanciával nem bír, azonban a 81.§ (2) bekezdésének értelmezése szempontjából figyelembe vette azon tényt is a gazdasági érdeksérelemnél, hogy az érintett szerződések immáron hatályukat vesztették (2012. július 9. napjával).

A bíróság a fentiekre tekintettel, minthogy azt állapította meg a bizonyítási eljárás során, hogy az alperes kezelésében lévő, közérdekű adatnak minősülő, a Ptk. üzleti titok fogalma alá tartozó, azonban a Ptk. 81.§ (3) bekezdése miatt nem védett szerződéseket alperesnek ki kell adnia.

A bíróság az ítéletét az Info tv. 31. § (7)  bekezdése alapján hozta meg, mely szerint „ha a bíróság a közérdekű adat igénylésére irányuló kérelemnek helyt ad, határozatában az adatkezelőt a kért közérdekű adat közlésére kötelezi."

A beavatkozás kérdéskörében a bíróság a Pp. 54. § (1) bekezdése alapján, a felperesi beavatkozó tekintetében felperes, míg az alperesi beavatkozók tekintetében alperes pernyertessége érdekében a perbe beavatkozóként perbelépést megengedte, mivel annak törvényi feltételei - a jogi érdek valószínűsítésével - fennálltak.

Az eljárás során keletkezett perköltség részét a pervesztes alperes és a beavatkozók viselik a Pp. 78.§ (1) bekezdése alapján, továbbá annak mértékét a a Pp. 79.§ (1) alapján állapította meg.

Az eljárás az Itv. 57.§ o) pontja értelmében illetékmentes, ezért a le nem rótt kereseti illetéket az Állam viseli. 

Budapest, 2012. július 18.
		
							 dr. Ocskó Eszter s.k.
								Bíró

A kiadmány hiteléül: