KÚRIA

Bfv.I.1225/2013/5.szám

A Kúria Budapesten, a 2014. év január hó 28. napján megtartott nyilvános ülésen meghozta a következő

v é g z é s t:

A rágalmazás vétsége miatt terhelt ellen folyamatban volt büntetőügyben pótmagánvádló által jogi képviselője útján benyújtott felülvizsgálati indítványt elbírálva a Balassagyarmati Járásbíróság 12.B.678/2012/2. számú végzését, illetve a Balassagyarmati Törvényszék 7.Bf.33/2013/2. számú végzését hatályában fenntartja.

A felülvizsgálat során kirendelt védői díj címén felmerült 6000 (hatezer) forint bűnügyi költséget az állam viseli.

A végzés ellen fellebbezésnek és felülvizsgálatnak nincs helye, és ebben az ügyben sem az indítvány előterjesztője, sem azonos tartalommal más jogosult újabb felülvizsgálati indítványt nem nyújthat be.

I n d o k o l á s

A Balassagyarmati Járásbíróság a 2013. január 17-én tárgyalás előkészítése során meghozott 12.B.678/2012/2. számú végzésével a terhelt ellen rágalmazás vétsége [l978. évi IV. törvény 179. § (1) bekezdés (2) bekezdés a) pont] miatt, pótmagánvád alapján, a közvádra üldözendő rágalmazás vétsége tekintetében indult nyomozás megszüntetését követően folyamatban lévő bűntetőeljárást, mivel a vád tárgyává tett cselekmény nem bűncselekmény  a Be. 267. § (1) bekezdés a) pontja alapján megszüntette.

A végzés ellen jogi képviselője útján a pótmagánvádló fellebbezett, hatályon kívül helyezés és az elsőfokú bíróság  eljárás lefolytatására utasítása érdekében.

A Balassagyarmati Törvényszék a 2013. március 4-én meghozott 7.Bf.33/2013/2. számú határozatával az elsőfokú végzést helybenhagyta.

A jogerős határozatok ellen az eljárás bűncselekmény hiányában történt jogszabálysértő megszüntetése, továbbá  a cselekmény téves minősítése miatt, a támadott határozatok hatályon kívül helyezése, és az elsőfokú bíróságnak az eljárás lefolytatására utasítása érdekében a törvényes határidőn belül jogi képviselője útján a pótmagánvádló élt felülvizsgálati indítvánnyal.

Az indítvány lényege szerint a terhelt az interneten a  pótmagánvádlóra vonatkozó olyan nyilatkozatot tett közzé, amely egyértelműen megállapíthatóvá teszi a bűncselekmény elkövetését. Egyébként a Be. 4l6. § (1) bekezdés b) pontjára is figyelemmel, az iratokból megállapíthatóan, a  cselekmény rágalmazás vétsége helyett súlyosabban minősül, vagy minősülhet, mint az a pótmagánvádló által előterjesztett vádiratban megjelölésre került. A fentiekre tekintettel a Be. 424. § (1) bekezdés c) pontjának alkalmazásával az érintett határozatok hatályon kívül helyezése, és az elsőfokú bíróságnak az eljárás lefolytatására a törvényes minősítésnek megfelelő határozat hozatalára utasítása indokolt.

A nyilvános ülésen a pótmagánvádló jogi képviselője a felülvizsgálati indítványt indokai alapján fenntartotta.

A védő az indítványt vitatva, a támadott határozatok  hatályban tartását kérte.

A Be. 416. § (1) bekezdés a) pontja alapján  a bíróság jogerős ügydöntő határozata ellen felülvizsgálatnak van helye egyebek mellett akkor is, ha a terhelt felmentésére, vagy az eljárás megszüntetésére a büntető anyagi jog szabályainak megsértése miatt került sor.

Ennek megfelelően a Kúria a Balassagyarmati Járásbíróság és a Balassagyarmati Törvényszék jogerős végzéseit az e  határozatokban megállapított tényállás alapulvételével [Be. 423. § (1) bekezdés] egyrészt az indítványban kifejtettre figyelemmel a Be. 416. §-a (1) bekezdés a) pontja alapján, másrészt - a Be. 423. §-a (5) bekezdésének megfelelően hivatalból - a Be. 416. §-ának (1) bekezdés c) pontja szerinti [tételesen a Be. 373. § (1) bekezdés I/b. és I/c. pontjában, valamint II-IV. pontjaiban meghatározott] eljárásjogi felülvizsgálati okok tekintetében vizsgálta felül. 

Hatályon kívül helyezést kötelezővé tevő eljárásjogi szabálysértést a Kúria az ügyben nem észlelt.

Érdemben pedig a felülvizsgálati indítványt az alábbiak szerint alaptalannak találta:

A rágalmazás és a becsületsértés törvényi tényállása a társadalmi megbecsülés és az emberi méltóság elleni cselekményeket rendeli büntetni.

Az 1978. évi IV. törvény 179. §-ának (1) bekezdésében meghatározott rágalmazás vétségét az követi el, aki valakiről más előtt a becsület csorbítására alkalmas tényt állít, híresztel, vagy ilyen tényre közvetlenül utaló kifejezést használ. Minősített esetet képez, ha a rágalmazást aljas indokból vagy célból, nagy nyilvánosság előtt vagy jelentős érdeksérelmet okozva követik el [(2) bekezdés]. Az 1978. évi IV. törvény 180. §-ának (1) bekezdése szerinti becsületsértés vétségét pedig az valósítja meg, aki a 179. § esetén kívül mással szemben a sértett munkakörének ellátásával, közmegbízatásának teljesítésével vagy közérdekű tevékenységével összefüggésben; vagy nagy nyilvánosság előtt a becsület csorbítására alkalmas kifejezést használ vagy egyéb ilyen cselekményt követ el, illetőleg, aki a  becsületsértést tettlegesen követi el [(2) bekezdés].

A rágalmazás és becsületsértés között alapvető különbség, hogy a rágalmazást csak tény állításával (híresztelésével, tényre közvetlenül utaló kifejezés használatával) lehet  elkövetni, míg a becsületsértés ténynek meg nem felelő kifejezés használatával (egyéb cselekmény kifejtésével) valósulhat meg (EBH.2013.B.8.).

Tény állításán olyan, a sértett magatartását egyedileg felismerhetően meghatározó nyilatkozatot, kijelentést kell érteni, aminek tartalma valamely múltban megtörtént vagy jelenben történő esemény, jelenség, állapot (BH. 2009.135).

Azt, hogy a cselekmény alkalmas-e a becsület csorbítására, nem a sértett szubjektív értékítélete, egyéni megítélése alapján kell eldönteni. Annak van meghatározó jelentősége, hogy a tényállítás az objektív értelmezése alapján és a társadalomban kialakult általános felfogás szerint alkalmas-e a becsület csorbítására (BH. 1981/220.).

A tényállásban rögzített, a terhelt által ... község nyilvános, mindenki által hozzáférhető internetes honlapján közzé tett bejegyzés három személyre vonatkozott, ezen belül a pótmagánvádlót név szerint is megjelölte. A jogerős határozatok tartalmazzák azt is, hogy a pótmagánvádló ... választott képviselője.

Amint arra mind az első- mind a másodfokú bíróság rámutatott, a bejegyzés azon része, amely szerint: „..megsérteném a doktor érdekeit, pótmagánvádló érdekeit, akinek ha sikerült felvetetnie a faluval bizonyos összeget, ő maga két milcsit nem tud zsebre rakni, mint bróker." nem értelmezhető becsület csorbítására alkalmas tény állításának vagy ilyen tényre közvetlenül utaló kifejezés használatának, illetőleg gyalázkodó, becsületsértő kijelentésnek sem. Ekként a kérdéses bejegyzésrész közzétételével a terhelt bűncselekményt nem valósított meg. Ezen magatartás esetlegesen más bűncselekménynek minősülő voltára hivatkozás is alaptalan, a pótmagánvádas eljárásban a vádkiterjesztés egyébként is tilalmazott [Be. 343. § (6) bekezdés].

Az internetes honlapon eszközölt bejegyzés bevezető és befejező része, amely azt tartalmazza: „Miért nem fejlődik a falu? Egyszerű a válasz, nem hozzáértők irányítják" illetve „...álljanak már félre. Jelentkezzenek azok a tehetséges fiatalok, akik nem egyéni érdekeket akarnak képviselni." a teljes szöveg értelmezéséből következően vonatkozik az önkormányzati képviselő, közszereplő pótmagánvádlóra is, és közéleti tevékenységét valóban negatívan értékeli.

Azonban az 1978. évi IV. törvény 179. és 180.§-ának alkalmazásával kapcsolatban a 36/1994. (VI.24.) AB határozat alapján is kialakult, töretlen bírói gyakorlat szerint a rágalmazás és becsületsértés tényállásainak alkalmazásánál alkotmányos követelmény, hogy a szabad véleménynyilvánításhoz való jog által alkotmányosan védett, így nem büntethető véleménynyilvánítás köre tágabb legyen, mint más személyeknél. Ekként a hatóság vagy hivatalos személy, valamint a közszereplő politikus becsületének csorbítására alkalmas, e minőségére tekintettel tett, értékítéletet kifejező véleménynyilvánítás - ide nem értve a szándékosan hamis kijelentés megtételét, valamint az öncélú gyalázkodást - alkotmányosan nem büntethető (BH. 2013/204). 

Ebből következően a bejegyzés bevezető és befejező  részében kifejtettekkel a terhelt kizárólag a szabad véleménynyilvánítási jogát gyakorolta.

Ekként tehát a vád tárgyává tett internetes bejegyzés tartalma becsület csorbítására alkalmasnak semmilyen vonatkozásban nem tekinthető.

A kifejtettekre tekintettel a Kúria a felülvizsgálati indítványnak nem adott helyt, ezért a támadott határozatokat a Be. 426. §-a alapján hatályukban fenntartotta.

A kirendelt védő díjaként felmerült bűnügyi költséget az állam viseli [Be. 429. § (1) bekezdés].

A végzés elleni fellebbezést a Be. 3. §-ának (4) bekezdése, a felülvizsgálatot a Be. 416. §-ának (4) bekezdés b) pontja zárja ki. A felülvizsgálati indítvány ismételt benyújtásával kapcsolatos tájékoztatás a Be. 418. §-ának (3) bekezdésén alapul azzal, hogy a Be. 421. § (3) bekezdésére figyelemmel az ismételt felülvizsgálati indítvány elutasítására vonatkozó határozat hozatala is mellőzhető.

A Kúria külön is utal arra, hogy az egyes büntetőjogi tárgyú és ehhez kapcsolódó más törvények módosításáról szóló 2013. évi CLXXXVI. törvény 2014. január 1-jével hatályba lépett 60. §-a a Be. 416. §-át akként egészítette ki [(4) bekezdés d) pont], hogy a Be. 416. § (1) bekezdés a) pontjában írt okból a terhelt terhére a magánvádas és a pótmagánvád alapján folytatott eljárásban nincs helye felülvizsgálatnak. Ily módon a felülvizsgálati indítvány újabb benyújtása a fentiekre figyelemmel is kizárt.

A határozat meghozatalára a Be. 420. § (1) bekezdésének megfelelően nyilvános ülésen került sor.

Budapest, 2014. január 28.

Dr. Csere Katalin s.k. a tanács elnöke, Dr. Szabó Péter s.k. előadó bíró, Dr. Soós László s.k. bíró
   
A kiadmány hiteléül:
TLné
bírósági tisztviselő